# Stednavne i Egvad Sogn

Kildeform:
Gst 1871 Tarm Sø; I 1913 [Hta7Zm HsY+E]; I 1956 [Hta7ZmBsø+]

Tolkning:
Sammensat af stednavnet Tarm, se dette, og subst. sø.


Kildeform:
Gst 1871 Midtsø; I 1913 [mØZtsY+E]; I 1956 [HmøZtBsø+]


Kildeform:
Gst 1871 Askholm Sø; I 1913 [HÅ;skhwÅ½m sY+E]

Tolkning:
Sidsteleddet er flertal af subst. sø, om førsteled, se Askholm ovenfor. Samme lokalitet som Tånholms Sø.


Kildeform:
Gst 1871 Vestersø; I 1913 [HvæsdE7 HsY+E]; I 1956 [HvæstEBsø+]

Tolkning:
Sammensat af komp. adj. vester og subst. sø.


Tolkning:
Sammensat af stednavnet Tarm, se dette, og subst. bro.


Kildeform:
Gst 1871 Gadegaarde; I 1913 [HgÅ;6gò7]; I 1956 [æ HgÅ;6Bgo;7]

Tolkning:
Sammensat af subst. gade og subst. gård.


Tolkning:
Førsteleddet er genitiv af et glda. subst. *wændil 'noget som vender sig, snor sig' og subst. kær 'lille, tilvokset sø; mose'. Navnet må sigte til kærets krumagtige form.


Tolkning:
Sammensat af stednavnet Tarm, se dette, og subst. kro.


Tolkning:
Førsteleddet er enten stednavnet Balleager eller Ballekær, se disse; sidsteleddet er subst. hus.


Kildeform:
VSKOrig 1797 Taanholms Söe; MK 1799 (1816) Taneholm Söe; I 1956 [Hta;nBhwolm Hsø+]

Tolkning:
Sammensat af stednavnet Tanholm, se DS 17 2.2., s. 581, og subst. grøft. Samme lokalitet som Askholm Sø.


Tolkning:
Dannet af bestemt form af subst. sø. Fællesbetegnelse for Tarm Sø, Skænken Sø, Midtsø og Vestersø.


Tolkning:
Sammensat af subst. å 'større naturligt vandløb' og sø.


Kildeform:
VSKOrig 1797 Kan Veile; MK 1799 (1816) Kande Veile; I 1921-22 Kandvejl

Tolkning:
Sammensat af subst. kande og subst. vejle 'vadested'.


Kildeform:
VSKOrig 1795 Østerbye; VSKOrig 1797 Österbye

Tolkning:
Sammensat af komp. adj. øster og subst. by.


Tolkning:
Sammensat af subst. hav og subst. jy. munde 'munding', se under Råddensig Bløde. Nu beliggende i Skjern ejerlav og sogn.


Tolkning:
Sammensat af subst. hav og subst. sø. Nu beliggende i Stovstrup ejerlav, Ådum sogn.


Tolkning:
Sidsteleddet er stednavnet Sønderhede, om forleddet se under Mellemste Bisgård.


Tolkning:
Sammensat af adj. grøn og flertal af subst. flod 'opstemmet vand, stor å, oversvømmelse'.


Tolkning:
Sammensat af et stednavn Skovsvad (sammensat af gentitiv af subst. skov og subst. vad 'vadested') og subst. eng 'græsområde med fugtig jordbund'.


Tolkning:
Er egentlig en landsby i Ådum Sogn, se DS 17 2.2, s. 580. Muligvis er det Stovgårds Byggested nævnt i NHH s. 395 samme lokalitet som hér?


Kildeform:
12/6 1494 (1729) Hiortholm Vad; 1532 (1729) DSLaks s. 734 Hiortholm Vad; 1537 (1729) DSLaks s. 489 Hiortholm Vad, s. 492 Hiortholms Vad.

Tolkning:
DS 17 2.2, s. 589: ”Navnet refererer til en lokalitet i Skjernå-deltaet. Forleddet i Hjortholm er dyrenavnet hjort.”.  Vadet lå antagelig ved det nu forsvundne Hjortholm Å (muligvis lig Gammel Å, Skjern Å’s gamle leje gennem Hestholm, stednavnenr. 192), der nævnes i samme århundrede i Lakseprocesserne.


Kildeform:
Jb 1597 Bramings hustedt; Jb 1599 braming.

Tolkning:
DS 17 2.2, s. 567: Hvis navnet er en ægte ing-afledning kan det være af samme oprindelse som sogne- navnet Bramming i Gørding h., Ribe a. Det tolkes af Kr. Hald i Nuda.Ordb. som en afledning til subst. glda. *bram 'kant'. Vanset om -ing er primær eller går tilbage til et efterled af anden oprindelse, f.eks. subst. eng 'græsområde med fugtig jordbund', må som muligt forled også nævnes plantenavnet bram 'brombær'; jfr. Bramskov i Mejrup s., Hjerm h. (p. 159).


Kildeform:
30/7 1534 JyTingsv. 48 Brogaard; Jb 1648 (her?) Bronng.

Tolkning:
DS 17 2.2, s. 567: Navnet kan have sammenhæng med broen over Skjern Å, omtalt flere gange i 1500-tallet (Palle Fløe og O. Nielsen, Historiske Efterretninger om Nørre Horne Herred p. 66 ff.)." Den præcise lokalisering af denne gård er svær at fastslå. Der kan være tale om den gård i Skjern der ligger for enden af den store bro over Skjern Å. Alternativt kan der være tale om en forsvundet gård ved Kurbæk omtrent ved Spanggård/Spangager, stednavnenr. 176 og 356 (her indgår Brogård i dag i gadenavnet Brogårdsvej).


Tolkning:
Første element er præp. ved 'tæt på, nær ved noget'; andet element er subst. mølle. Navnet er beliggehedsangivende i forhold til Tarm Mølle.


Tolkning:
Sammensat af stednavnet Gredsbøl, se dette, og subst. eng 'græsområde med fugtig jordbund'.


Tolkning:
Sidsteleddet er subst. vad 'vadested', om forleddet se Brosbøl.


Tolkning:
Sammensat af stednavnet Varisbøl i Lønborg sogn, se DS 17 2.2, s. 566, og flertal af subst. eng 'græsområde med fugtig jordbund'.


Tolkning:
Kan være sammensat af genitiv af mandsnavnet glda. Thūli og subst. kær 'lille, tilvokset sø; mose'.


Tolkning:
Dannet af subst. glda. *korra 'lille dam, gadekær' (jfr. DSÅ 4, s. 161 f.). Sjældent navn, men et identisk eksempel findes tillige i Tarm bys ejerlav.


Tolkning:
Sammensat af genitiv af enten mandsnavnet Kjeld, glda. Ketill, eller subst. kilde 'udspring med grund- el. smeltevand' og subst. vad ’vadested’.


Tolkning:
Muligvis sammensat af dyrebetegnelsen kid 'dyreunge, gedekid' og subst. vad 'vadested'.


Tolkning:
Dannet til en flertalsform af subst. bæk 'vandløb'. Er muligvis ikke et stednavn.


Tolkning:
Dannet af subst. sig 'lavt, fugtigt terræn'.


Tolkning:
Førsteleddet er genitiv af subst. konge; andet led er subst. eng 'græsområde med fugtig jordbund'.


Tolkning:
Sammensat af subst. by 'landsby' og subst. bæk 'vandløb'.


Tolkning:
Dannet til flertalsformen af subst. gren 'forgrening, vinkel mellem to (å)grene'.


Tolkning:
Sammensat af komp. adj. nørre og flertal af subst. eng 'græsområde med fugtig jordbund'.


Tolkning:
Dannet til subst. pung 'sæk, pengepose', antageligt anvendt sammenlignende.


Tolkning:
Sammensat af et stednavn Valling (måske sammensat af subst. glda. wal 'stok, kæp' og subst. eng 'græsområde med fugtig jordbund') og flertal af subst. eng 'græsområde med fugtig jordbund'.


Tolkning:
Antageligvis sammensat af mandsnavnet Lauge, glda. Lagi, og flertal af subst. eng 'græsområde med fugtig jordbund'.


Tolkning:
Sammensat af dyrebetegnelsen ko og subst. holm 'en lille, ofte ubeboet ø; højtliggende areal omgivet af lavt, fugtigt terræn'.


Tolkning:
Sammensat af dyrebetegnelsen får og subst. pyt, jysk pøt 'sumpet hul, vandsamling'.


Tolkning:
Sammensat af subst. brink 'bakkeskråning, skrænt, flod- å- eller fjordskrænt' og subst. eng 'græsområde med fugtig jordbund'.


Tolkning:
Sammensat af subst. holm 'en lille, ofte ubeboet ø; højtliggende areal omgivet af lavt, fugtigt terræn' og subst. eng 'græsområde med fugtig jordbund'.


Tolkning:
Antagelig sammensat af adj. bred og subst. eng 'græsområde med fugtig jordbund'.


Tolkning:
Sammensat af subst. krog 'hjørne; krum eller kantet stykke jord' og subst. fald '###'.


Tolkning:
Usikkert navn. Muligvis sammesat af talordet to og subst. sti 'mindre vej, fodpassage'.


Tolkning:
Sammensat af stednavnet Tarm, se dette, og flertal af subst. eng 'græsområde med fugtig jordbund'.


Tolkning:
Førsteleddet er subst. trind 'rund, tykagtig'; sidsteleddet er subst. eng 'græsområde med fugtig jordbund'.


Tolkning:
Dannet af det sammensatte subst. lerpyt, jysk lerpøt, 'leret, sumpet hul eller vandsamling' og flertal af subst. eng 'græsområde med fugtig jordbund'.


Tolkning:
Antagelig en sammensætning af subst. hjord 'kreatur- eller dyreflok' og subst. eng 'græsområde med fugtig jordbund'.


Kildeform:
EB 1683 Friisholm til annekspræstegaarden.

Tolkning:
Sandsynligvis dannet af tilnavnet Fris 'en fra Friesland' og subst. holm 'en lille, ofte ubeboet ø; højtliggende areal omgivet af lavt, fugtigt terræn'.


Tolkning:
Sammensat af stednavnet Tarm, se dette, og stednavnet Fortehaver. Muligvis samme lokalitet som Fortehave.


Tolkning:
Dannet til subst. enghave 'indhegnet stykke eng'.


Tolkning:
Dannet af subst. krog 'hjørne; krum eller kantet stykke jord'.


Tolkning:
Sammensat af stednavnet Åsholt, se dette, og subst. klinke 'langt, smalt jordstykke'.


Tolkning:
Sammensat af komp. adj. nørre og subst. å 'større naturligt vandløb'.


Tolkning:
Sammensat af stednavnet Nørå, se dette, og subst. dige.


Tolkning:
Sammensat af adv. midt 'noget som befinder sig i midten' og flertal af subst. skifte 'stykke hvori et areal er inddelt'.


Tolkning:
Sammensat af stednavnet Horsholm, se dette, og subst. made 'eng'.


Tolkning:
Sammensat af subst. flo(d) 'vandsamling' og subst. gård.


Tolkning:
Sammensat af dyrebetegnelsen svin og subst. krog 'hjørne; krum eller kantet stykke jord'.


Tolkning:
Førsteleddet er adj. lille; sidsteleddet er stednavnet Ballekær, se dette.


Tolkning:
Sidsteleddet er subst. eng 'græsområde med fugtig jordbund'; Førsteleddet er det glda. subst. *āl, jysk ål, 'fure, vandrende'.


Tolkning:
Dannet af subst. glda. *korra 'lille dam, gadekær' (jfr. DSÅ 4, s. 161 f.). Sjældent navn, men et identisk eksempel findes tillige i Foersom bys ejerlav, tæt ved skellet mod Gråhede.


Tolkning:
Muligvis er førsteleddet en sammentrækning af et oprindeligt stednavn Byager (sammensat af subst. by og ager 'mark, dyrket jord'). Sidsteleddet er subst. vig 'en mindre bugt'.


Tolkning:
Førsteleddet synes dannet til et subst. *svelle 'at svulme op'. Førsteleddet slutdel, -ing, må enten repræsentere en sen -ing afledning eller måske snarest en udvikling af subst. eng 'græsområde med fugtig jordbund'. Sidsteleddet er subst. grøft.


Tolkning:
Sammensat af adj. skiden 'snavset, ildelugtende' og subst. sig 'lavt, fugtigt terræn'.


Tolkning:
Førsteleddet er stednavnet Råddensig, se under Råddensig Bløde. Efterleddet er flertal af subst. forte 'åben plads, areal, (kreatur)vej'.


Tolkning:
Sammensat af subst. balle, glda. balgh, 'jævnt stigende forhøjning i landskabet' og subst. busk.


Tolkning:
Usikker tolkning. Hvis der er tale om et stednavn, må førsteleddet være dyrebetegnelsen hund. Sidsteleddet er usikkert, muligvis en form af glda. kot 'lille hytte'. Betydningen må i så fald være noget lignende 'hundehus'. Alternativt kan der være tale om et lokalt ord, hundekød [HhuNkjEt] ’tørv der består af uomsat siv og dunhammer’, her anvendt sammenligende om lokaliteten.


Tolkning:
Sammentsat af adj. stor og subst. klink 'langt, smalt jordstykke (der adskiller sig fra de omkringliggende jorde)'. Angiver  lokalitetens udseende.


Tolkning:
Sammensat af genitiv af mandsnavnet Povl og subst. krog 'hjørne; krum eller kantet stykke jord'


Tolkning:
Sidsteleddet er subst. krog 'hjørne; krum eller kantet stykke jord'; førsteleddet er enten et ellers ukendt stednavn Lyngbjerg (sammensat af subst. lyng og subst. bjerg) eller en forvanskning af stednavnet Lønborg. Muligvis samme navn som Lyngborg Krog.


Tolkning:
Kildeformens førsteled synes at være en forvansket form af subst. foged 'embedsmand' og subst. krog 'hjørne; krum eller kantet stykke jord'.


Tolkning:
Sammensat af dyrebetegnelsen ko og subst. grob 'grøft, vandløb'.


Tolkning:
Sammensat af stednavnet Korre, se dette i Tarm bys ejerlav, og subst. krog 'hjørne; krum eller kantet stykke jord'.


Tolkning:
Sammensat af stednavnet Bisgård, se Mellemste Bisgård, og subst. eng 'græsområde med fugtig jordbund'.


Tolkning:
Sidsteleddet er subst. krog 'hjørne; krum eller kantet stykke jord'; førsteleddet er enten et ellers ukendt stednavn Lyngborg (sammensat af subst. lyng og subst. borg 'højdedrag') eller en forvanskning af stednavnet Lønborg. Muligvis samme navn som Lyngbjerg Krog.


Tolkning:
Sammensat af subst. bisp 'biskop' og subst. gård. Nu opdelt i tre gårde, hvorfor det overordnede navn står i flertal. Se under Mellemste Bisgård for stednavnets tolkning.


Tolkning:
Antagelig sammensat af subst. krøge 'krumning, bugt' og subst. bro. Forekommer som navnet på to brolokaliteter på MK 1799.


Tolkning:
Sammensat af adv. midt 'noget som befinder sig i midten' og subst. bro. Broen er sandsynligvis identisk med en lille bro mellem den store bro over Skjern Å og de to krøjbroer. Beliggenheden er i så fald angivet med brosignatur på MK 1799 (1816).


Tolkning:
Dannet til et sammensat subst. ødebol 'forladt bebyggelse'. Er muligvis ikke et stednavn, men kan være identisk med lokaliteten Ødetoft.


Tolkning:
Sammensat af subst. mølle og subst. holm 'en lille, ofte ubeboet ø; højtliggende areal omgivet af lavt, fugtigt terræn'. Kan referere til en lokalitet ved Tarm vandmølle eller Bisgård vandmølle, evt. en hidtil uidentificeret vandmølle.


Tolkning:
Forleddet er en lokal udvikling af adj. fager 'smuk, køn'; efterleddet er subst. krog 'hjørne; krum eller kantet stykke jord'.


Tolkning:
Sammensat af subst. trind 'rund, tykagtig' og subst. holm 'en lille, ofte ubeboet ø; højtliggende areal omgivet af lavt, fugtigt terræn'.


Tolkning:
Sammensat af adj. lang og subst. holm 'en lille, ofte ubeboet ø; højtliggende areal omgivet af lavt, fugtigt terræn'.


Tolkning:
Sidsteleddet er subst. holm 'en lille, ofte ubeboet ø; højtliggende areal omgivet af lavt, fugtigt terræn'; førsteleddet er subst. næb, glda. *næbbi 'lille næs'.


Tolkning:
Førsteleddet er stednavnet Strømmesbøl, se DS 17 2.2, s. 580, sidsteleddet er subst. kær 'lille, tilvokset sø; mose'.


Tolkning:
Dannet til subst. *athælbekk 'stor, betydningsfuld bæk', jf. DSÅ 1: 37f.


Tolkning:
Stednavnet Hekkenfeld i Sønder Bork, ikke en lokalitet i Egvad sogn.


Tolkning:
Sidsteleddet er subst. eng 'græsområde med fugtig jordbund'; førsteleddet er subst. stub 'nederste del af et fældet træ'.


Tolkning:
Sammensat af subst. kast 'dynge, gravet grøft' og subst. holm 'en lille, ofte ubeboet ø; højtliggende areal omgivet af lavt, fugtigt terræn'.


Tolkning:
Førsteleddet er subst. forte 'åben plads, stykke græsjord', eller evt. '(kreatur)vej'; andet led er subst. have 'indhegnet stykke jord'.


Tolkning:
Dannet af det sammensatte subst. fælleskær 'kær landsbyen har i fællesskab'.


Tolkning:
Sammensat af stednavnet Ballekær (dannet af subst. balle, glda. balgh, 'jævnt stigende forhøjning i landskabet' og subst. kær, glda. kiar, 'krat, sump') og subst. Løkke 'indhegnet stykke jord, indelukke'.


Tolkning:
Sammensat af subst. holm 'en lille, ofte ubeboet ø; højtliggende areal omgivet af lavt, fugtigt terræn' og subst. kær 'lille, tilvokset sø; mose'.


Tolkning:
Dannet til en (elliptisk?) form af subst. landingssted. Betegner to landingsteder ved bredderne af søerne på Tarm Kær, hvor især blev sejlet fra holme ind til fast land.


Tolkning:
Sidsteleddet er subst. vandmølle; om forleddet se Mellemste Bisgård.


Tolkning:
Sammensat af fuglebetegnelsen krage og subst. balle, glda. balgh, 'jævnt stigende forhøjning i landskabet'.


Tolkning:
Sammensat af mandsnavnet Villum og subst. borg, ’fæstning’, her sikkert anvendt spøgende eller nedsættende. Er aftegnet som et husmandssted på VSKOrig 1795.


Tolkning:
Sammensat af subst. sand og subst. holt 'lille skov', eller snarest som indholdstomt bebyggelsesbeskrivende efterled. Er anført som gård på VSKOrig 1795.


Tolkning:
Sammensat af subst. sand og subst. ager. Er anført som gård på VSKOrig 1795.


Tolkning:
Sammensat af subst. smør, her nok i betydningen ’noget frugtbart’ og subst. eng 'græsområde med fugtig jordbund'. Har muligvis topografisk sammenhæng med Smørvang Agre, stednavnenr. 383, se nedenfor. Er anført som en gård på VSKOrig 1795 og synes at være den samme som den moderne gård, Enggård, stednavnenr. 48.


Tolkning:
Sammensat genitiv af kvindenavnet Anne og subst. sæde, glda. *sætæ ’opholdssted’.


Tolkning:
Sammensat af adj. vest og subst. ris ’kratskov, småskov’. Samme lokalitet som Vestergård, stednavnenr. 61; figurerer som gård på VSKOrig 1795.


Tolkning:
Sammensat af flertal af det sammensatte subst. hedehus ’hus beliggende på en hede’. To husmandssteder på VSK Orig.


Tolkning:
Sammensat af stednavnet Anneris (sammensat af subst. and, eller snarest kvindenavnet Anne, og subst. ris ’kratskov, småskov’) og subst. balle, glda. balgh, 'jævnt stigende forhøjning i landskabet'.


Tolkning:
Sammensat af subst. mose 'sumpet landområde' og subst. gård. Afsat som en gård på VSKOrig 1795.


Tolkning:
Sammensat af subst. mose 'sumpet landområde' og subst. bol ’husmandssted'. Afsat som et hus på VSKOrig 1795.


Tolkning:
Antageligt et oprindeligt marknavn anvendt om et hus på vejen mellem Foersum og Egvad på VSKOrig 1795. Dannet af flertal af subst. vinge, der i marknavne findes anvendt om vingeformede agerstykker. Der er sandsynligvis tale om en forgænger for den moderne gård Bjergvang, stednavnenr. 44.


Tolkning:
Oprindeligt krongods, omtalt som Bonum og Østerby i 1573 (NHH, s. 391) og 393. Bon- kan være et oprindeligt vanddragsnavn, *Bōna med betydningen den ’blanke’, jf. DSÅ 1 s. 187. Sidste led     -um kan være enten en dativ pluralis endelse eller stednavnelementet hēm ’hjem, bebyggelse’. Hvis der er tale om sidstnævnte mulighed, kan der være tale om en nedlagt bebyggelse fra yngre jernalder.


Tolkning:
Sandsynligvis sammensat af stednavnet Borris, se DS 17, s. 533, og subst. å 'vandløb'.


Tolkning:
Iflg. NHH s. 392 kaldtes en smeds bol i Tarm for Brongg i 1600-tallet. Navnets oprindelse er uklar.


Tolkning:
Sammensat af personnavnet Dres Ebsen og subst. gade. Til tider er lokaliteten også blot blevet kaldt Gade. Det oprindelige navn på denne del af Tarm by, iflg. NHH s. 391.


Tolkning:
Sammensat af subst. gryde ’grydelignende fordybning’ og subst. mose 'sumpet landområde'.


Kildeform:
1699 (1729) DSLaks s. 474 Hiortholm Beck; 1729 DSLaks s. 352 Hjortholm Aae; 1729 DSLaks s. 484, 485, 507 Hiortholm Aae.

Tolkning:
Om førsteleddet, se Hjortholm Vad, ovenfor. Sidsteleddet er subst. å. Hjortholm Å er muligvis en afskæring af et tidligere forløb af Skjern Å. Se NHH s. 15 for et kort over Hjortholm Ås løb.


Tolkning:
Sammensat af subst. hus og flertal af subst. gård. Iflg. NHH s. 398 nævnes et Huusgaarde i Tarm by i en sag af 1714. Kan ikke lokaliseres nærmere.


Tolkning:
Dannet af flertal af subst. klinke 'langt, smalt jordstykke'. Iflg. NHH s. 398 nævnes lokaliteten Klincher i en sag af 1710. Kan ikke lokaliseres nærmere end til området omkring Bisgårde og Gadegårde.


Tolkning:
Førsteleddet er muligvis genitiv af det jyske subst. klyne ’tørv’, om end persontilnavnet Klyne formelt set er en mere nærliggende mulighed. Sidsteleddet er subst. høj. Jf. NHH s. 391.


Tolkning:
Er iflg. NHH s. 397 i 1688 en eng tilhørende Varde Hospital. Sammensat af dyrebetegnelsen ko og subst. kær  'lille, tilvokset sø; mose’.


Tolkning:
Engområde tæt ved Krøgbro, se dette for førsteleddets betydning. Sidsteleddet er subst. klinke 'langt, smalt jordstykke'.


Tolkning:
Omtalt i NHH s. 123 i en udskiftningen af 1818 af Foersum Ejerlav. Sammensat af et stednavn Langhede (sammensat af adj. lang og subst. hede) og subst. hedejord.


Kildeform:
Tingsvidne 1650 (1921 S.K. Hansen s. 55) Meldaa.

Tolkning:
Iflg. S.K. Hansen s. 55 løb denne å gennem Tarm Kær, men kan ikke lokaliseres yderligere. Sammensat af adj. glda. mellæ 'mellem' og subst. å.


Tolkning:
Sammensat af subst. mølle og subst. dam.


Tolkning:
Sammensat af komp. adj. nørre og subst. by. Navnet angiver den nordlige gren af Foersum by.


Tolkning:
Sammensat af stednavnet Salholm (muligivs sammensat af adj. glda. *sal ’bleg, dunkelbleg’ og subst. holm 'en lille, ofte ubeboet ø; højtliggende areal omgivet af lavt, fugtigt terræn') og subst. vejle ’vadested’.


Tolkning:
Sammensat af træbetegnelsen skolde ’bævreasp, Populus tremula’ og subst. kær 'lille, tilvokset sø; mose’. Iflg. NHH s. 397 nævnes lokaliteten i en sag af 1710 som Skollekær. Kan ikke lokaliseres nærmere end til området omkring Bisgårde og Gadegårde.


Tolkning:
Omtalt i NHH s. 123 i en udskiftningen af 1818 af Foersum Ejerlav. Usikkert  ophav, men muligvis dannet til subst. glda. slefa ’slim’ – i stednavne ofte med betydningen ’dynd, sump’.


Tolkning:
Omtalt i NHH s. 123 i en udskiftningen af 1818 af Foersum Ejerlav. Sammensat af subst. stakket ’kort’ og subst. hedejord, eller et deraf dannet stednavn Hedejord.


Tolkning:
Sammensat af komp. adj. sønder og subst. by. Navnet angiver den sydlige afdeling af Foersum by.


Tolkning:
Jf. NHH s. 394, der omtaler lokaliteten i forbindelse med ny broføring efterfølgende en stormflodshændelse på 1600-tallet. Sandsynligvis sammensat af vb. tude og bestemt form af subst. strøm ’(tidevandspåvirket) vandløb’.


Tolkning:
Sammensat af subst. vase ’’ og subst. gård. Iflg. NHH s. 397 omtales gården som Tarms største i en sag af 1710. Var sikkert beliggende i Gadegårde.


Tolkning:
Oprindeligt krongods, omtalt som Bonum og Østerby i 1573 (NHH, s. 391) og 393. Sammensat af komp. adj. øster og subst. by 'vandløb'.


Tolkning:
Sammensat af adj. bred og subst. subst. eng 'græsområde med fugtig jordbund'.


Tolkning:
Sammensat af stednavnet Nørre Gundmed (sammensat komp. adj. nørre og stednavnet Gundmed, se dette) og flertal af subst. ager 'mark, dyrket jord'.


Tolkning:
Sammensat af komp. adj. sønder og stednavnet Gundmed Fald.


Tolkning:
Sammensat af subst. gade og subst. toft 'areal som hver gård rådede over i landsbyen før udskiftningen'.


Tolkning:
Sammensat af genitiv af personnavnet Christen Møller og subst. toft 'areal som hver gård rådede over i landsbyen før udskiftningen'.


Kildeform:
[H. Sandvad 1913 Hk9å;¼sHgo;7; H. Madsen 1916 Hkrå¼Es; H. Veirup 1956 Hk9a¼EsBgo;7]. MB 1683 Krages; EB 1683 Krag Aas/Krages; M 1688 Krageboel; DAtl, VSKOrig 1795 Krages; M 1844 Kragesgaarde; Gst 1871 til Kragsgaarde; Gst Kragesgaarde.

Tolkning:
DS 17 2.2, s. 569: Navnet kan være sammensat af fuglenavnet krage og et efterled som er reduceret til det udlydende -s. Dette efterled kan for så vidt være korrekt tolket i EB 1683, eftersom subst. ås er sprogligt og sagligt muligt ved siden af f.eks. ris, hus og sig. I 1785 nævnes et Kragesig (H.K. Kristensen, Nørre Horne Herred p. 401) som dog kan være en sekundær navnedannelse til gårdnavnet Krages. Forleddet kan imidlertid også være tilnavnet Krage som iflg. H.K. Kristensen, l.c., nævnes i 1645, altså en menneskealder før ældste belæg på gårdnavnet. I så fald skal -s snarest opfattes som genitivmorfem i et *Kragesbol (jfr. M 1688), og navnet afgiver da et af de sjældne eksempler på efterledsellipse i danske stednavne.


Kildeform:
MB 1683 Tarum møllegaard; EB 1683 Tarm Mølgaard; M 1688 Tarm Møllegaard; DAtl Tarum .Møllegaard; VSKOrig 1795 Møllegrd; M 1844 Mølgaarde; PA 1932 ff. Mølgaard; Trap Mølgd.

Tolkning:
DS 17 2.2, s. 569: Gården ligger nær den gamle Tarm Vandmølle; jfr. under Tarm.


Kildeform:
H. Sandvad 1913 [Hg9esbØ]; Veirup 1956 [Hg9esbØl]. KancBrevb 17/2 1583 Gredtzbøl; PrI 1638 Gridtzbøll; Jb 1663 Gridßbyll; MB 1683 Greßbølle, Gresbølle boel; M 1688 Gresbøllegaard; DAtl Græsbøl Gaard; VSKOrig Græsbøl; M 1844 Gredsbøll; Gst 1871 Græsbøl Gd;

Tolkning:
DS 17 2.2, s. 568f: Noget nærliggende personnavneforled kan der næppe peges på. Et muligt appellativt forled er subst. græs, vest jysk [gres]. Det indgår måske også i gårdnavnet Græsbøl i Lild s., V. Hanherred (Mandt 1610 Gresbøll). Se indl.om efterleddet bøl.


Kildeform:
[H. Sandvad 1913 He¼vaD; Veirup 1956 He¼BvED]. Ca. 1325 RO 111 ekwath; 12/3 1350 Ekwad; KancBrevb 13/9 1560 Eggevad; Jb 1597 Egwad sogenn; Mandt 1610 Eguad/Egewad; PrI 1638 Egvad kiercke; MB 1683 Egwad, Æigvad; M 1688 Egwad Sogn; DAtl Egvad Sogn;

Tolkning:
DS 17 2.2, s. 568: Forleddet er trænavnet eg, glda. ēk. Se indl. om efterleddet vad. Egvad kirke ligger ved Gråhede Bæk.


Kildeform:
[H. Sandvad 1913 Hfo;sUm; Veirup 1956 Hfu;rBsEm]. U.d. 1479 (1540 Rep 4539) Faarßum/Forßum, Forßum mølle; 12/6 1494 (1729) Foursom; KancBrevb 27/3 1579 Forsum; Jb 1597 fuorsum; Mandt 1610 fuorßom; Vib- LandstSkPanteb. 4/2 1636 p. 261 Fursum; PrI 1638 For

Tolkning:
DS 17.2.2, s. 568: Navnet tolkes af Kr. Hald, Stedn. paa -um p. 64, med tvivl på grund af den sparsomme middelalderlige overlevering, som et hēm-navn, sammensat med subst. glda. fors 'strøm, fos', der også antages at indgå i det vestsjællandske landsbynavn Forsinge. Det findes endvidere som forled i et bornholmsk og et skånsk vandløbsnavn (Fossebæk, Forsback) og i usammensat form i Lerup s. i Ø. Hanherred: PrI 1638 Foß; nu som førsteled i Fosdalen; se DSÅ Il 134 f. Medens ordet således er sjældent i danske stednavne er det af indlysende "geografiske grunde meget udbredt på svensk og norsk område; bl.a. er 30-40 norske heim-navne sammensat med foss (Kr. Hald, l.c.). Foersum, med den middelalderlige vandmølle, ligger i et moseagtigt kær ved Møllebæk, 7-800 m fra dens udspring og ca. 7 m lavere end dette. Møllens placering så nær bækkens udspring må være betinget af en relativ kraftig og vandrig strøm. De topografiske forhold kan derfor siges at underbygge den spinkle middelalder- lige overlevering. Se også indl. under -um.


Kildeform:
Gst 1871 Øverste Bisgaard; Gst Bisgaarde; PA 1966 Bisgård.


Kildeform:
H. Sandvad 1913 [HbisgO7] Veirup 1956 [HbisBgo]. PrI 1638 Tarmbisgaardt; MB 1683 Tarum Bisbgaard/Bißgaard/biskgaard, Tarmbiskgaards Mølle; M 1688 Tarm Bisgaard; DAtl Tarum Bisgaard; VSKOrig 1795 Bisgaard; M 1844 Bisgaarde; Gst 1871 Mellemste Bisgaard.

Tolkning:
DS 17 2.2, s. 567: Forleddet er subst. bisp. Gården er muligvis identisk med det landbosted (colonia) i Tarm som bisp Peder af Ribe pantsatte 31/10 1347; jfr. H.K. Kristensen, Nørre Home Herred p. 411.


Kildeform:
MK 1799 (1816) Bisgaarde; Gst 1871 Nederste Bisgaard; Gst Bisgaarde; PA 1966 Bisgård.


Kildeform:
MK 1799 (1816) Fuursgaard; H. Sandvad 1913 [Hfu;sgO7]; Veirup 1956 [fu;sBgo]. VSK Orig 1795 Fuusgrd; Gst 1871, Gst Fusgaard; I 1913 [Hfu;sgò7]; I 1956 [Hfû;sBgo]; PA 1966 Fusgård.

Tolkning:
DS 17 2.2, s. 568: Samme navn som Fusgård i Hemmet s. (DS 17 2.2, s. 568: Forleddet er snarest tilnavnet glda. Fus, dannet til adj. fus 'ivrig, begærlig' (DgP). Jfr. DSP II 166, note.)


Tolkning:
DS 17 2.2, s. 569f.: Navnet indeholder subst. tarm, glda. tharm, i sammenlignende anvendelse om langsmal terrænformation. Som engnavn forekommer det i Gammelstrup s. i Fjends h., Viborg a. (I 1925 [Tær;m]) og som vejnavn på Strynø (I 1906 Tarmen; DS XV 374). I navnet her refererer sammenligningen antagelig til Tarm Bæks leje.


Kildeform:
Arild Huitfeldt, Kong Hansis Krønicke 1599 [fotografisk optryk 1977] p. 303 Tarmekier; PrI 1638 Tarmkier; MB 1683 Tarem Kier; M 1688 Tarmkier; Gst 1871 Tarm Kjær; Gst Tarm Kær; I 1913 [ta7mHkja+7]

Tolkning:
Sidsteleddet er subst. kær 'lille, tilvokset sø; mose', om forleddet se under Tarm. Nævnt men ikke tolket i DS 17 2.2. s. 592.


Kildeform:
M 1688 Schinhellig Søe; Guide 1956 Skænken Sø.

Tolkning:
DS 17 2.2, s. 591: Et andet navn på Tarm Sø. Forleddet kan være subst. Glda. *skænkil, afledt af subst. skank 'underbenet (eller underbenets knogle) mellem knæet og foden' og brugt om sammenlignende terrænbetegnelse, f.eks. om engens eller søens form. I så fald kan det sammenstilles med forleddet I det nordsjællandske Skenkelsø (1085 (1100-t) Scenkilsio); se Kr. Hald, Vore Stedn.2 p. 200 og DS II 115 hvor forleddet dog antages at være et personnavn. En ikke-omlydt parallelform indgår I højde navnet Skankelbanke i Hostrup s., Skads h. Ribe a. Jfr. gårdnavnet Skank i Sevel s., Ginding h. (p. 241).


Tolkning:
DS 17 2.2, s. 590: Navnet hentyder til beretningen om Kong Hans' styrt med hesten et sted i Tarm Kær i januar 1513.


Kildeform:
Gst 1871 Sønderbro; Gst Sønderbro; I 1913 [HsøÙE7Hb9oU+]

Tolkning:
Sammensat af komp. adj. sønder og subst. bro.


Kildeform:
Jb 1597, Jb 1599 Ballegaard; MB 1683 Ballegaard, Ballegaards Tegt, Ballegar; 1729 DSLaks s. 20 Ballegaard; Gst 1871 Baldergaard; Guide 1871 Ballergaard; Gst Ballegaard; I 1913 [ba½EHgo+7]; I 1956 [HballEBgo+7]; PA 1966 Ballegård.

Tolkning:
Sammensat af subst. balle, glda. balgh, 'jævnt stigende forhøjning i landskabet' og subst. gård. Oplysning i DS 17 2.2, s. 567: Se indl. om forleddet balle.


Tolkning:
Nyere gårdnavn, antagelig dannet med inspiration fra stednavnet Lønborg.


Kildeform:
Gst 1871 Nørre Mark; Gst Nørremarken; I 1913 [Hna;7 Hma7k]; I 1956 [æ Hna;7Bma7k]

Tolkning:
Sammensat af et komp. adj. nørre og bestemt form af subst. mark. Omtalt, men ikke tolket i DS 17 2.2, s. 569.


Kildeform:
EB 1683 inden Sønderaae; Gst Sønderå; I 1956 [HsøÙE7Bo+].

Tolkning:
Sammensat af komp. adj. sønder og subst. å 'større naturligt vandløb'.


Tolkning:
Sammensat af stednavnet Kvinthede, se dette, og subst. grøft.


Tolkning:
Nyere romantiserende bebyggelsesnavn, se også Lille Skovlyst.


Tolkning:
Sammensat af stednavnet Sønderskov (sammensat af komp. adj. sønder og subst. skov) og subst. grøft.


Tolkning:
Sammensat af stednavnet Tarm, se dette, og subst. plantage.


Tolkning:
Sammensat af træbetegnelsen eg og subst. bæk 'vandløb'.


Tolkning:
Sammensat af stednavnet Ejbæk, se dette, og subst. bro.


Tolkning:
Sammensat af adj. ny og stednavnet Kirkegård, se dette. Et nyere gårdnavn


Tolkning:
Sammensat af stednavnet Kyvling og subst. bro. Se også stednavnenr. 72.


Tolkning:
Antagelig sammensat af glda. subst. *nō 'kar, trug og og subst. lund 'lille skov'. Dog muligvis et nyere gårdnavn.


Tolkning:
Navnet har i sin oprindelse i virksomheden Blåkilde fra Randersegnen, der overtog Tarm Mølles bygning lidt før 1900. Nu en bebyggelse med bl.a. ungdomsskole.


Kildeform:
MK 1799 (1816) Kragesgaarde; Gst Kragesgård; I 1956 [Hk9a¾EsBgo;7]

Tolkning:
Sammensat af stednavnet Krages, se dette, og subst. gård.


Kildeform:
I 1921-22 Malmkjær, [Molmkjar]; I 1956 [HmclmBkJa+7]

Tolkning:
Sammensat af subst. malm 'metal', evt. i den ældre betydning 'grus, støv' og subst. kær 'lille, tilvokset sø; mose'.


Tolkning:
Muligvis sammensat af plantebetegnelsen guldris, variantbetegnelse for gyldenris, og subst. eng 'græsområde med fugtig jordbund'.


Kildeform:
MK 1799 (1816) Trind mose; I 1921-22 Trindmose, [Trindmus]; I 1956 [Ht9eÙ;Bmû;Es]

Tolkning:
Førsteleddet er subst. trind 'rund, tykagtig'; sidsteleddet er subst. mose 'sumpet landområde'.


Tolkning:
Sammensat af stednavnet Langbjerg (sammensat af adj. lang og subst. bjerg 'bakke') og subst. mose 'sumpet landområde'.


Kildeform:
MK 1799 (1816) Kolmes Mose; I 1921-22 Koldmose, [Koldmues]; I 1956 [HkcÍ;Bmû;Es]

Tolkning:
Sammensat af adj. kold og subst. mose 'sumpet landområde'.


Tolkning:
Sidsteleddet er flertal af subst. ager 'mark, dyrket jord', om forleddet se under Mellemste Bisgård.


Tolkning:
Sidsteleddet er subst. bro, om forleddet se under Mellemste Bisgård.


Tolkning:
Førsteleddet er stednavnet Strømmesbøl, se DS 17 2.2, s. 580, sidsteleddet er flertal af subst. eng 'græsområde med fugtig jordbund'.


Tolkning:
Sammensat af adj. øde 'ubeboet, affolket' og subst. toft 'areal som hver gård rådede over i landsbyen før udskiftningen', der anvendes om det areal som hver gård rådede over i landsbyen før udskiftningen, og på hvilken gårdens bygninger, mødding, have og vænge lå.


Tolkning:
Sammensat af det ellers ukendte stednavn Årup (sammensat af subst. å 'større naturligt vandløb' og torp 'udflytterbebyggelse) og subst. toft 'et jordstykke der lå i el. ved en landsby, og som ikke blev brugt til agerland, men især til andet fælles brug'. Navnet betegner sandsynligvis en forsvunden bebyggelse.


Tolkning:
Sammensat af dyrebetegnelsen ged og subst. mose 'sumpet landområde'.


Tolkning:
Sammensat af adj. lille og stednavnet Blankmose, se dette.


Kildeform:
MK 1799 (1816) Store Blankmo[s]e; I 1921-22 Blankmose, [Blankmus]; I 1956 [HblaNZkBmû;Es]

Tolkning:
Førsteleddet er adj. stor; om sidsteleddet se Blankmoseagre.


Kildeform:
MB 1683 Laff Jord; MK 1799 (1816) Lavgjer

Tolkning:
Sammensat af adj. lav 'lavere beliggende' og subst. jord.


Tolkning:
Sammesat af stednavnet Lavjord, se dette, og subst. fold.


Tolkning:
Sammensat af genitiv af personnavnet Christen Møller og stednavnet Lavjord, se dette.


Tolkning:
Sammensat af adj. mellem og subst. have.


Tolkning:
Sammensat af stednavnet Klostergård (sammensat af subst. kloster og subst. gård) og flertal af subst. toft 'areal som hver gård rådede over i landsbyen før udskiftningen'.


Tolkning:
Sammensat af stednavnet Klostergård (sammensat af subst. kloster og subst. gård) og stednavnet Mellemtoft (sammensat af adj. mellem og subst. toft 'areal som hver gård rådede over i landsbyen før udskiftningen').


Kildeform:
MK 1799 (1816) Klostergaard Stakket Agr[e]

Tolkning:
Sammensat af stednavnet Klostergård (sammensat af subst. kloster og subst. gård) og stednavnet Stakketagre (sammensat af adj. stakket 'kort' og flertal af subst. ager 'mark, dyrket jord').


Tolkning:
Sidsteleddet er subst. høj 'bakke, gravhøj'; førsteleddet er genitiv af personnavnet Tyge.


Kildeform:
MB 1683 Bønder Tofft Fald; MK 1799 (1816) Bönder Toft

Tolkning:
Førsteleddet er flertal af subst. bonde; sidsteleddet subst. toft, se indl. 17 2.2, s. xxxix.


Tolkning:
Sammensat af adj. stakket 'kort' og flertal af subst. stykke 'agerstykke'.


Kildeform:
MB 1683 Stached Agre Fald Fald; MK 1799 (1816) Stakket Agre; I 1921-22 Stakagre, [Stakauer]; I 1956 [HstaZkBawE7]

Tolkning:
Sammensat af adj. stakket 'kort' og flertal af subst. ager 'mark, dyrket jord'.


Tolkning:
Sammensat af stednavnet Vindeskov (sammensat af vb. vinde 'dreje rundt, vikle omkring') og subst. skov.


Tolkning:
Sammensat af adj. stakket 'kort' og et stednavn, Foldagre (sammensat af subst. fold og flertal af subst. ager 'mark, dyrket jord').


Tolkning:
Sammensat af subst. fold og flertal af subst. ager 'mark, dyrket jord'.


Tolkning:
Sammensat af adj. stakket 'kort' og stednavnet Graversagre, se se under Lange Graversagre.


Kildeform:
MB 1683 Tuer Graues Agre; MK 1799 (1816) Tvergravers Agre

Tolkning:
Sammensat af adj. tvær 'noget liggende på tværs' og stednavnet Graversagre, se Lange Graversagre.


Tolkning:
Sammensat af adj. lang og stednavnet Graversagre (sammensat af genitiv af personnavnet/erhvervsbetegnelsen Graver/graver og flertal af subst. ager 'mark, dyrket jord').


Tolkning:
Sammensat af adj. lang og stednavnet Blinkebjerg (sammensat af vb. Blinke og subst. bjerg 'bakke').


Tolkning:
Sammensat af subst. flod 'opstemmet vand, stor å, oversvømmelse' og flertal af subst. ager 'mark, dyrket jord'.


Tolkning:
Dannet af flertal af subst. mose 'sumpet landområde'.


Kildeform:
MK 1799 (1816) Qvint Heede; I 1921-22 Kvinthede; I 1956 [HkweÙtBhi;E].

Tolkning:
Sammensat af subst. ældre nydansk kvint 'grille, list, rænke', eller måske snarest fuglebetegnelsen kvint 'bogfinke' og subst. hede. Antagelig samme lokalitet som stednavnenr. 273. Indberetning 1921-22: "Nu i Kultur som Mark".


Tolkning:
Førsteleddet er adj. stor; om sidsteleddet se Kvintsig.


Tolkning:
Om forleddet se under Råddensig Bløde. Efterleddet er subst. fælled.


Kildeform:
12/6 1494 (1729) Rodensiig munde; 1528 (afskr. Hards-Aarb. 1915 p. 85) Røddensig; EB 1683 Rodensieg; MK 1799 (1816) Raadensieg Blöde

Tolkning:
DS 17 2.2, s. 591: Forleddet er adj. rådden, glda. rotin. Se indl. Om efterleddet sig. Subst. munde I 1494-belægget er en parallelform til subst. mund. Det anvendes topografisk i betydningen 'munding' (jfr. jysk subst. bækmunde og åmunde; Feilb.) og er således synonymt med minde (jfr. Under Torsminde I Ulfborg h., p. 364). I det sønderjyske engnavn Skikkildmund er subst. mund anvendt om den inderste smalle del af en engstrækning (DS V 78). En lignende anvendelse af munde foreligger måske hér hvor betydningen 'munding' er mindre indlysende i forbindelse med et sig. jfr. Kr. Hald I APhS XVIII 285 og DS III p. XLV.


Tolkning:
Om forleddet se under Råddensig Bløde. Efterleddet er subst. eng 'græsområde med fugtig jordbund'. Egl. beliggende i Stovstrup ejerlav, Ådum sogn.


Tolkning:
Sammensat af subst. have 'hegn, gærde, indhegning' og flertal af subst. eng 'græsområde med fugtig jordbund''.


Tolkning:
Sammensat af subst. trold 'spøgelsesagtigt væsen, uhyre' og subst. sø.


Tolkning:
Forleddet er et stednavn Sandbæk (sammensat af subst. sand og subst. bæk 'vandløb'); efterleddet er flertla af subst. eng 'græsområde med fugtig jordbund'.


Tolkning:
Sammensat af stednavnet Gredsbøl, se dette, og subst. mark.


Tolkning:
Sammensat af stednavnet Mølgård, se dette, og subst. mark.


Tolkning:
Sammensat af subst. hede og subst. jord.


Kildeform:
MB 1683 Heede Agre; MK 1799 (1816) Heede Agre

Tolkning:
Sammensat af subst. hede og flertal af subst. ager 'mark, dyrket jord'.


Tolkning:
Sammensat af stednavnet Mandshøj, se dette, og flertal af subst. ager 'mark, dyrket jord'.


Tolkning:
Sammensat af personnavnet Lars Fursgård og subst. fald 'samling af agerstykker'.


Tolkning:
Sammensat af genitiv af stednavnet Sortehøj, se dette, og flertal af subst. ager 'mark, dyrket jord'.


Kildeform:
MK 1799 (1816) Sönden Sortehöi Omtvistet

Tolkning:
Sammensat af adj. sønden 'syd for' og stednavnet Sortehøj, se dette.


Kildeform:
MB 1683 Brekiers Agre; MK 1799 (1816) Bred Kind; I 1921-22 Britkjær

Tolkning:
Sammensat af adj. bred og subst. kær 'lille, tilvokset sø; mose'.


Tolkning:
Sammensat af subst. kirke og bestemt form af subst. vej.


Kildeform:
MB 1683 Kircke Heede Tegt; MK 1799 (1816) Kirke Heede

Tolkning:
Sammensat af subst. kirke og subst. hede.


Tolkning:
Sammensat af adj. stakket 'kort' og flertal af subst. vinge, her brugt topografisk.


Tolkning:
Sammensat af adj. lang og flertal af subst. vinge, her anvendt topografisk om vingeformede agerstykker.


Tolkning:
Sammensat af komp. adj. nordre og flertal af stednavnet Tværvinger (sammensat af adj. tvær 'på tværs af' og flertal af subst. vinge, anvendt topografisk.


Kildeform:
MK 1799 (1816) Agrene østen Niels Nollunds

Tolkning:
Henviser til nogle agre øst for gården Nållund.


Tolkning:
Sammensat af genitiv af personnavnet Niels Nålland og subst. toft 'areal som hver gård rådede over i landsbyen før udskiftningen'.


Tolkning:
Sammensat af adv. østen 'liggende mod øst' og stednavnet Krages Mose, se under Krages Moser.


Kildeform:
EB 1683 Kragaasmoße; MK 1799 (1816) Krages Moser

Tolkning:
Sammensat af stednavnet Krages, se dette, og flertal af subst. mose 'sumpet landområde'.


Tolkning:
Sammensat af genitiv af personnavnet Hans Markussen og af subst. toft 'areal som hver gård rådede over i landsbyen før udskiftningen'.


Kildeform:
MB 1683 Ved Krages Flod; MK 1799 (1816) Ved Krages Flöd

Tolkning:
Første element er præp. ved 'tæt på, nær ved noget'; andet element er stednavnet Kragesflod, se dette. Navnet er beliggehedsangivende i forhold til stednavnet Krages Flod.


Tolkning:
Sammensat af genitiv af personnavnet Jeppe Ilelund og subst. toft 'areal som hver gård rådede over i landsbyen før udskiftningen'.


Tolkning:
Sammensat af stednavnet Krages, se dette, og subst. flod 'opstemmet vand, stor å, oversvømmelse'.


Tolkning:
Sammensat af adj. høj og stednavnet Højland (sammensat af adj. høj el. subst. høj 'bakke, gravhøj' og subst. land.


Tolkning:
Sammensat af stednavnet Krages, se dette, og flertal af subst. toft 'areal som hver gård rådede over i landsbyen før udskiftningen'.


Tolkning:
Sammensat af adv. østen 'liggende mod øst' og bestemt form af subst. vej. På MK 1799 (1816) er anført en vej med ”sløjfet” signatur. Vejforløbet må antageligvis være slettet mellem 1799 og 1816.


Tolkning:
Sammensat af adv. vesten 'liggende mod vest' og bestemt form af subst. vej. På MK 1799 (1816) er anført en vej med ”sløjfet” signatur. Vejforløbet må antageligvis være slettet mellem 1799 og 1816.


Tolkning:
Sammensat af fuglebetegnelsen høne og subst. jy. røgel 'langstrakt forhøjning, dynge, hob, den højeste og midterste del af ageren'.


Tolkning:
Forleddet er stednavnet Sønderby, se dette, efterleddet er flertal af subst. toft 'areal som hver gård rådede over i landsbyen før udskiftningen'.


Kildeform:
MB 1683 Lauhiellig Tegt, Hielandtz Tegt; MK 1799 (1816) Lav Höiland

Tolkning:
Sammensat af genitiv af stednavnet Lavhelling (måske sammensat af subst. hede og subst. eng 'græsområde med fugtig jordbund'?) og subst. tægt. Ordet lav indgår her som reciprokerende element i forhold til Høje i Høje Hellings Tægt. NB. Samme lokalitet som Hedeland  stednavnenr 360.


Tolkning:
Sammensat af komp. adj. øster og subst. ribbe 'tværbjælke', her anvendt om et jordstykke liggende på tværs af den normale pløjeretning.


Tolkning:
Sammensat af komp. adj. vester og subst. ribbe 'tværbjælke', her anvendt om et jordstykke liggende på tværs af den normale pløjeretning.


Kildeform:
MB 1683 Heede ager Tegt; MK 1799 (1816) Hede Ager

Tolkning:
Sammensat af subst. hede og subst. ager 'mark, dyrket jord'.


Kildeform:
Jb 1597 sielsbøll; Jb 1599 Silsbill; PrI 1638 Sellsbøll; Jb 1648 Sielsbill; DAtl Seilsbøl; VSKOrig 1795 Serlsbøl; MK 1799 (1816) Sielsbel Agre

Tolkning:
DS 17 2.2, s. 569: Gården lå ved Tarm Møllebæk umiddelbart nord for Krages. Forleddet kan være mandsn. glda. Self (jfr. Silstrup i Skarrild s., Hammerum h.; p. 338), evt. en brudt parallelform *Sialf som antages at indgå i det lollandske landsbynavn Sjælstofte (DS XI 92). Den ustabile overlevering gør dog tolkningen usikker. Se indl. om efterleddet bøl.


Tolkning:
Sammensat af komp. adj. sønder og subst. ribbe 'tværbjælke', her anvendt om et jordstykke liggende på tværs af den normale pløjeretning.


Kildeform:
MB 1683 Kier Wang; MK 1799 (1816) Kjer Vang

Tolkning:
Sammensat af subst. kær 'lille, tilvokset sø; mose' og subst. vang 'dyrket agerjord'.


Tolkning:
Sammensat af komp. adj. nordre og subst. ribbe 'tværbjælke', her anvendt om et jordstykke liggende på tværs af den normale pløjeretning.


Tolkning:
Sammensat af adj. lang og stednavnet Spanggård (sammensat af subst. spang 'gangbro' og subst. gård).


Tolkning:
Sammensat af subst. spang 'gangbro' og subst. gård.


Kildeform:
MB 1683 Stached Maaer, Stached Maener; MK 1799 (1816) Stakket [Maan]er

Tolkning:
Sammensat af adj. stakket 'kort' og antageligvis flertal af subst. *madne, sideform til made 'eng der anvendes til høslæt'.


Kildeform:
MB 1683 Twer Maaer, Twer Maener; MK 1799 (1816) Tvermaaner

Tolkning:
Sammensat af adj. tvær 'på tværs af' og sandsynligvis subst. *madne, sideform til made 'eng der anvendes til høslæt'.


Kildeform:
MB 1683 Lang Maaer, Lang Maener; MK 1799 (1816) Lang Maaner

Tolkning:
Sammensat af adj. lang og sandsynligvis subst. *madne, sideform til made 'eng der anvendes til høslæt'. Samme navn, men ikke nødvendigvis samme lokalitet som stednavnenr. 180. Navnet findes både nord og syd for Stakketmåner og Tværmåner, men de to synes ikke at have direkte topografisk sammenhæng.


Tolkning:
Sammensat af adj. lang og sandsynligvis subst. *madne, sideform til made 'eng der anvendes til høslæt'. Samme navn, men ikke nødvendigvis samme lokalitet som stednavnenr. 179. Navnet findes både nord og syd for Stakketmåner og Tværmåner, men de to agre synes ikke at have direkte topografisk sammenhæng.


Tolkning:
Sammensat af adj. stakket 'kort' og flertal af subst. mede, glda. meta 'afskåret stykke, eng'.


Tolkning:
Sammensat af et komp. adj. nørre og flertal af subst. mede 'afskåret jordstykke, eng'.


Kildeform:
EB 1683 Totsieg; MK 1799 (1816) Tudsiege

Tolkning:
Sidsteleddet er subst. eng 'græsområde med fugtig jordbund'; førsteleddet enten subst. tud 'næse, åbning på en beholder hvorfra man hælder væske ud', eller snarest verbet tude, beslægtet med glda. thut 'hyl, vræl'.


Tolkning:
Sammensat af subst. balle, glda. balgh, 'jævnt stigende forhøjning i landskabet' og subst. hede.


Kildeform:
MK 1799 (1816) Balleflod; I 1921-22 [Balleflue]; I 1956 [HbalEBflû+E]

Tolkning:
Sammensat af subst. balle, glda. balgh, 'jævnt stigende forhøjning i landskabet' og subst. 
flod ’ opstemmet vand, stor å, oversvømmelse’.


Tolkning:
Sammensat af subst. balle, glda. balgh, 'jævnt stigende forhøjning i landskabet' og subst. høj.


Kildeform:
MB 1683 Boeler Tegt, Boller Tegt, Boler Tegt; MK 1799 (1816) Baller

Tolkning:
Muligvis flertal af subst. balle, glda. balgh, 'jævnt stigende forhøjning i landskabet'.


Tolkning:
Sammensat af flertal af adj. lang og stednavnet Langer (muligvis en sammentrukket form af Langager). Jf. Stakket Langer


Tolkning:
Sammensat af adj. stakket 'kort' og stednavnet Langer, se under Lange Langer.


Tolkning:
Sammensat af genitiv af Mandsnavnet Mikkel og subst. mose 'sumpet landområde'.


Kildeform:
EB 1683 Gaardkrog; MK 1799 (1816) Gaardkroge; I 1921-22 Gaardkrog; I 1956 [Hgo;7Bkro+¾]

Tolkning:
Sammensat af subst. gård og flertal af subst. krog. Indberetning 1921-22: "Eng".


Kildeform:
MB 1683 Hest Hollom; MK 1799 (1816) Hesteholm

Tolkning:
Sammensat af subst. hest og subst. holm 'en lille, ofte ubeboet ø; højtliggende areal omgivet af lavt, fugtigt terræn'.


Kildeform:
MB 1683 Lønbierre Høy, Lønbore Høy; MK 1799 (1816) Lönborrehöie

Tolkning:
Sammensat af stednavnet Lønborg og (oprindeligt) flertal af subst. høj.


Tolkning:
Sammensat af stednavnet Lønborg og subst. mose 'sumpet landområde'.


Kildeform:
EB 1683 Tyrholm; MK 1799 (1816) Tyre holm; I 1921-22 Wester Tyrholm, [Tyrhwolm]; I 1956 [væstE Hty;7BhwolZm]

Tolkning:
Sammensat af dyrebetegnelsen tyr og subst. holm 'en lille, ofte ubeboet ø; højtliggende areal omgivet af lavt, fugtigt terræn'.


Kildeform:
EB 1683 Skiden krog, Skidenkrog; MK 1799 (1816) Skiden Krog; I 1921-22 Skidenkrog; I 1956 [Hski6EnBk9o+¾]

Tolkning:
Sammensat af adj. skiden 'snavset, ildelugtende' og subst. krog.


Tolkning:
Forleddet er stednavnet Rørkær, se dette; efterleddet er flertal af subst. eng 'græsområde med fugtig jordbund'.


Tolkning:
Sammensat af adj. gammel og flertal af subst. løkke 'indhegning'.


Kildeform:
MK 1799 (1816) Lang Skifter; I 1921-22 [Laang-Skyvter]; I 1956 [HlÅN;BskywZtEr]

Tolkning:
Sammensat af adj. lang og flertal af subst. skifte 'del af et jordstykke'.


Kildeform:
EB 1683 Tarm holm; 1699 (1729) DSLaks s. 475 Tarm Holm; MK 1799 (1816) Tarm Holme.

Tolkning:
Sammensat af stednavnet Tarm, se dette, og flertal af subst. holm 'en lille, ofte ubeboet ø; højtliggende areal omgivet af lavt, fugtigt terræn'.


Kildeform:
MK 1799 (1816) Klöven; I 1921-22 Klöveengen; I 1956 [æ HklØ; BæNZ]

Tolkning:
Sammensat af subst. kløv 'kløvt, stejl skrænt' og bestemt form af subst. eng 'græsområde med fugtig jordbund'.


Tolkning:
Læsningen af dette navns førsteled meget usikker. Muligvis sammensat af en form af adj. gold 'ufrugtbar' og subst. krog 'hjørne; krum eller kantet stykke jord'.


Tolkning:
Sammensat af subst. kløv 'kløvt, stejl skrænt' og subst. vejle 'vadested'.


Tolkning:
Sammensat af stednavnet Sønderhede (sammensat af komp. adj. sønder og subst. hede) og subst. gård.


Kildeform:
Gst Birkemosegård; I 1956 [Hbi7ZgEBmûs Hgo+7]

Tolkning:
Sammensat af et personnavn eller et ellers ukendt lokalt stednavn Birkemose (sammensat af kollektivsubst. birke 'birkebevoksning' og mose) og gård.


Tolkning:
Sammensat af stednavnet Foersum, se dette, og det sammensatte subst. teglsø 'sø dannet ved teglfremstilling'.


Kildeform:
MK 1799 (1816) Kirkegaard; Gst 1871, Gst Kirkegård; I 1913 [Hkjæ7+gEHgo+7]; I 1956 [HkJæ7B¾o]

Tolkning:
Sammensat af subst. kirke og subst. gård, dvs. en gård beliggende ved kirken, eller hørende under kirken. Indberetning 1956: "Gårdnavn".


Tolkning:
Sammensat af komp. adj. øster og subst. vang 'dyrket agerjord'.


Kildeform:
Gst Kildegård; I 1921-22 Kildegaarden; I 1956 [æ HkiÍEBgo+7]

Tolkning:
Sammensat af subst. kilde 'lille vandløb el. udspring med grund- el. smeltevand' og subst. gård.


Tolkning:
Sammensat af subst. bjerg 'bakke' og subst. vang 'dyrket agerjord'.


Kildeform:
Gst 1871 Graahede Bæk; Gst Gråhede Bæk; I 1956 [Hg9cBhi;E bæk]

Tolkning:
Sammensat af stednavnet Gråhede, se dette (DS 17, s. 576), og subst. bæk 'vandløb'.


Kildeform:
Gst Dalgård; I 1921-22 Dalgaarden; I 1956 [æ HdalBgo+7]

Tolkning:
Sammensat af subst. dal og subst. gård. Indberetning 1921-22: "Nyt Navn".


Tolkning:
Sammensat af subst. eng 'græsområde med fugtig jordbund' og subst. gård.


Tolkning:
Sammensat af stednavnet Møllebæk, se dette, og subst. gård.


Tolkning:
Sammensat af subst. mølle og subst. bæk 'vandløb'.


Tolkning:
Sammensat af stednavnet Foersum, se dette, og det sammensatte subst. møllegård 'går tilhørende en mølle'.


Tolkning:
Sammensat af subst. mølle og subst. gård.


Kildeform:
Gst Bjerregård; I 1921-22 Bjergaard; I 1956 [Hbjæ7EBgo+7]

Tolkning:
Sammensat af subst. bjerg 'bakke' og subst. gård.


Tolkning:
Sammensat af stednavnet Tøstrup i Ådum sogn, se DS 17 2.2, s. 581, og subst. bæk 'vandløb'.


Tolkning:
Sammensat af subst. lyng og subst. holt 'lille skov', nyere gårdnavn.


Tolkning:
Sammensat af subst. lyng og subst. gård, nyere gårdnavn.


Tolkning:
Sammensat af subst. hede og subst. gård.


Kildeform:
Gst Vestergård; I 1913 [HvæsdE7gU7]; I 1956 [HvæstEBgo+7]

Tolkning:
Sammensat af komp. adj. vester og subst. gård. Hed tidligere Vestris, se dette.


Kildeform:
1537 DaMag 3. rk. I.120 (hér?) Brøsbul; KancBrevb 26/8 1578 Brasbøl; KronSk 6/6 1579 Brasbyl; PrI 1638 Brosbøll; MB 1683 Broesbølle Gaard; EB 1683 Broerspil Gaard;

Tolkning:
DS 17 2.2, s. 567f.: Mandsn. glda. Brōthir med s-genitiv er et muligt forled, trods de to - indbyrdes afhængige - former fra 1578-79 men i overensstemmelse med dialektformerne; jfr. Brorstrup i Olstrup s. (p. 510). Navnet er i så fald identisk med landsbynavnet Brorsbøl i Sønderjylland (DS IV 100). Da Brosbøl ligger nær en gammel vejoverføring over Tarm Møllebæk (Brosbøl Bro), bør også subst. bro nævnes som muligt forled. Genitiv på -s af dette appellativ er ganskevist usædvanligt, men forekommer dog; se f.eks. DSÅ I 223 (Brosbæk) og SkO A XIV 247 (Brostorp). Se også indl. under bøl. MB 1683: "en eniste Grd.".


Kildeform:
Gst Brosbøl Bro; I 1913 [Hb9UsbØ½]; I 1956 [B9o;sbØl b9owZ]

Tolkning:
Sidsteleddet er subst. bro, om forleddet se under Brosbøl


Tolkning:
Sammensat af adj. lille og stednavnet Gredsbøl, se dette.


Kildeform:
Gst Markskel Høj; I 1913 [sgjæ½ HhyU+]; I 1956 [Hma7ZkBskJæl hywZ]

Tolkning:
Sammensat af subst. markskel 'matrikulær afgrænsning mellem to marker' og subst. høj.


Tolkning:
Sidsteleddet er subst. plantage 'kunstigt anlagt skov', om forleddet se Brosbøl.


Kildeform:
EB 1683 Aalbech eng; Gst 1871, Gst Aalbæk Eng; H. Sandvad 1913 [Ho;½bæk HæNZ]; Gst Ålbæk Eng; Veirup 1956 [Ho;lBbæk æÙZ].

Tolkning:
DS 17 2.2, s. 593: Engen har navn efter bækken Ålbæk I skellet mod S. Vium sogn EB 1683 Aalbech; MK 1792 Aalbek. Forleddet i dette hyppige vanddragsnavn er fiskenavnet ål.


Kildeform:
Gst Østermarken; Gst 1977 Tarm Hede (Østermark).

Tolkning:
Sammensat af komp. adj. øster og bestemt form af subst. mark. Omtalt, men ikke tolket i DS 17 2.2., s. 593.


Kildeform:
[Veirup 1956 HvæstEBma7k]. M 1844, Gst Vestermark; I 1956 [HvæstEBma7k]; PA 1966 Vestermarken.

Tolkning:
Sammensat af komp. adj. vester og bestemt form af subst. mark. Omtalt, men ikke tolket i DS 17 2.2., s. 570.


Tolkning:
Antagelig sammensat af et stednavn Vesterby (sammensat af komp. adj. vester og subst. by, sigtende til beliggenheden vest for Tarm by) og subst. gård.


Kildeform:
Gst 1871, Gst Tarm Bæk; I 1913 [Bta7Zm Hbæk]

Tolkning:
Sammensat af stednavnet Tarm, se dette, og subst. bæk 'vandløb'.


Kildeform:
Gst Råddensig Grøft; I 1956 [H9cJEnBsi¾ g9Øwt].

Tolkning:
Om forleddet se under Råddensig Bløde. Efterleddet er subst. grøft.


Kildeform:
VSKOrig Röinsig Dam; MK 1799 (1816) Raadensieg Dam; Guide 1871 Røinsig Dam; Gst 1871 Raadensig Dam; I 1913 [H7ÅJEnsijHdam;]

Tolkning:
Om forleddet se under Råddensig Bløde. Efterleddet er subst. dam.


Kildeform:
I 1921-22 Giereagre, [Giereauer]; I 1956 [Hgjæ7BawE7]

Tolkning:
Sammensat af subst. gærde og flertal af subst. ager 'mark, dyrket jord'.


Kildeform:
I 1921-22 Godsmoseagre, [Godsmusauer]; I 1956 [HgÅsmûsBawE7]

Tolkning:
Sammensat af stednavnet Godsmose og flertal af subst. ager 'mark, dyrket jord'.


Kildeform:
I 1921-22 Aaselgaarde; I 1956 [HcsElBgo;7]

Tolkning:
Førsteleddet er en udvikling af stednavnet Åsholt, se dette; sidsteleddet er subst. gård. Indberetning 1921-22: "Gl. Lodsplads for Hø".


Kildeform:
I 1921-22 Aaselforte, [-fuet]; I 1956 [HcsElBfûZt]

Tolkning:
Førsteleddet er en udvikling af stednavnet Åsholt, se dette; sidsteleddet er subst. forte 'åben plads, stykke græsjord, (kreatur)vej'


Tolkning:
Usikker tolkning. Førsteleddet af navnet synes at være dyrebetegnelsen hund; sidsteleddet muligvis ast 'røv'. Navnet er muligvis sammenlignende.


Kildeform:
EB 1683 Østerkier; I 1921-22 Østerkjær, [Østerkjar]; I 1956 [HøstEBkJa+7]

Tolkning:
Sammensat af komp. adj. øster og subst. kær 'lille, tilvokset sø; mose'.


Kildeform:
I 1921-22 Kvintsig; I 1956 [HkweÙtBsi+¾]

Tolkning:
Sammensat af subst. kvint, se under Kvinthede, og subst. sig 'lav engstrækning, oversvømmet om vinteren. Indberetning 1921-22 "Nu i Kultur som Mark"


Kildeform:
I 1921-22 [Klosáand]; I 1956 [Hklø+BsÅ;Ù]

Tolkning:
Antagelig sammensat af vb. klø 'at kradse' og subst. sand.


Tolkning:
Bestemt form af subst. lejr. Indberetning 1921-22: "har været benyttet som Lejrplads for den svenske Hær, som derfor har skudt Lundenæs i Brand"


Tolkning:
Sammensat af subst. have 'hegn, gærde, indhegning' og subst. eng'.


Tolkning:
Sammensat af adj. glda. mellæ 'mellem' og subst. have.


Kildeform:
1921 S.K. Hansen s. 55 Hauforte; I 1921-22 Haveforte, [havfuet]; I 1956 [HhawBfûZt].

Tolkning:
Sammensat af subst. have 'hegn, gærde, indhegning' og subst. forte 'lokal vej, kreaturvej'.


Kildeform:
EB 1683 ved Kryg; I 1921-22 Kröjeng; I 1956 [Hk9ØJ;BæNZ]

Tolkning:
Sandsynligvis sammensat af subst. krøge 'krumning, bugt' og subst. eng 'græsområde med fugtig jordbund'.


Kildeform:
I 1921-22 [Ballemues]; I 1956 [HbalEBmû;Es]

Tolkning:
Sammensat af subst. balle, glda. balgh, 'jævnt stigende forhøjning i landskabet' og subst. mose 'sumpet landområde'.


Kildeform:
I 1921-22 [Lønborghyv]; I 1956 [HlØn;bc7EBhywZ]

Tolkning:
Har nok topografisk sammenhæng med lokaliteten Lønborghøje, stednavnenr.193.


Tolkning:
Modsat den moderne skrivemåde, egentlig sammensat af stednavnet Lavjord, se dette, og flertal af subst. ager 'mark, dyrket jord'.


Kildeform:
I 1921-22 Blankmoseage, [-auer]; I 1956 [HblaNZkmûsBawE7]

Tolkning:
Sidsteleddet er flertal af subst. ager 'mark, dyrket jord'. Førsteleddet er stednavnet Blankmose (sandsynligvis sammensat af det tyske låneord blank 'lys, klar, skinnende' og subst. mose 'sumpet landområde').


Kildeform:
MK 1799 (1816) Sönder Flodgaard; I 1921-22 Niels Sörensens Flodgaard, [Flogord]; I 1956 [nels sØ7ZEnsEns flu;E¾E]

Tolkning:
Sammensat af komp. adj. sønder og stednavnet Flodgård, se under Nørre Flodgård.


Kildeform:
MK 1799 (1816) Nörre Flodgaard; I 1921-22 Niels Sørensens Flodgaard, [Flogord]; I 1956 [nels sØ7ZEnsEns flu;E¾E]

Tolkning:
Sammensat af komp. adj. nørre og stednavnet Flodgård, se dette.


Kildeform:
MK 1799 (1816) Svine Tryne; I 1921-22 [Svijntryn]; I 1956 [æ Hswin;Bt9y;n]

Tolkning:
Dannet af bestemt form af subst. svinetryne, her sikkert anvendt sammenlignende om en snudeligende naturformation. Indberetning 1921-22: ”Afvandet Sø, nu Eng”.


Kildeform:
MK 1799 (1816) Broested; I 1921-22 Brosted Eng; I 1956 [Hb9ostEBæNZ]

Tolkning:
Dannet af et sammensat subst. brosted 'sted hvor der findes en bro'. Antagelig samme lokalitet som den Balles Brosted omtalt i HKK, s. 398 og 412, hvoraf bl.a. en dom af 1653 som omtaler Balles Brosted med en fiskegård.


Tolkning:
Sammensat af genitiv af mandsnavnet Per og subst. krog. Kan, pga. nærheden til Pederskrog, stednavnenr. 257, være samme lokalitet som denne.


Kildeform:
EB 1683 Horsholm; MK 1799 (1816) Horsholm; I 1921-22 [Hoshwolm]; I 1956 [HhØ7sBhwolZm]

Tolkning:
Sammensat af subst. hors 'hest' og subst. holm 'en lille, ofte ubeboet ø; højtliggende areal omgivet af lavt, fugtigt terræn'.


Kildeform:
EB 1683 Ny lycke; MK 1799 (1816) Nye Lykker

Tolkning:
Sammensat af adj. ny og flertal af subst. løkke 'indhegning'.


Tolkning:
Sammensat af stednavnet Bavnbæk og flertal af subst. toft 'areal som hver gård rådede over i landsbyen før udskiftningen', her i den jyske betydning 'agerstykker i almindelighed'.


Kildeform:
MB 1683 Sandgrauff Agre; MK1799 (1816) Sandgraven

Tolkning:
Dannet af bestemt form af det sammensatte subst. sandgrav 'sted til gravning og bortagning af sand'.


Tolkning:
Sidsteleddet er flertal af subst. ende 'enden af noget, den del der vender hen mod noget'. Om forleddet, se Bytoft.


Tolkning:
Sammensat af adj. gammel og subst. jord.


Kildeform:
MB 1683 Banbeck Løcke, Banbeg Løcke; MK 1799 (1816) Baunbek

Tolkning:
DS 17 2.2, s. 567: forleddet er subst. bavn. Jfr. DSÅ I 126f. Bavnbæk kunne være det oprindelige navn for Tarm Bybæk, jfr. lokaliseringen af Bavnbæk Gårde, stednavnenr. 336.


Tolkning:
Synes at være sammensat af subst. gærde og subst. rud, rød, glda. ruth 'rydning'.


Kildeform:
EB 1683 Ballekier; 1729 DSLaks s. 348, 425, 485, 489 Balle Kiær; MK 1799 (1816) Ballekjer.

Tolkning:
Sammensat af subst. balle, glda. balgh, 'jævnt stigende forhøjning i landskabet' og subst. kær 'lille, tilvokset sø; mose', glda. kiar, 'krat, sump'.


Kildeform:
MK 1799 (1816) Lille Svellinggrovt Enge.

Tolkning:
Sammensat af adj. lille og stednavnet Svellinggrøft Enge, se dette.


Kildeform:
MK 1799 (1816) Svellinggrovt Smaae Skifter

Tolkning:
Førsteleddet er stednavnet Svellinggrøft, se dette, sidsteleddet er et stednavn Småskifter (sammensat af adj. små og flertal af subst. skifte).


Tolkning:
Sammensat af stednavnet Tarm, se dette, og flertal af subst. skifte.


Tolkning:
Sammensat af dyrebetegnelsen ko og bestemt form af subst. hat, her anvendt sammenlignende. Jfr. DS 7, s. 105. Indberetning 1921-22: "Gammel Lodsplads for Hø".


Kildeform:
EB 1683 Skinchel Eng; MK 1799 (1816) Skinkel Eng

Tolkning:
Sidsteleddet er subst. eng 'græsområde med fugtig jordbund'; om forleddet, se DS 17 2.2, s. 591: ”Et andet navn på Tarm Sø. Forleddet kan være subst. Glda. *skænkil, afledt af subst. skank 'underbenet (eller underbenets knogle) mellem knæet og foden' og brugt om sammenlignende terrænbetegnelse, f.eks. om engens eller søens form. I så fald kan det sammenstilles med forleddet I det nordsjællandske Skenkelsø (1085 (1100-t) Scenkilsio); se Kr. Hald, Vore Stedn.2 p. 200 og DS II 115 hvor forleddet dog antages at være et personnavn. En ikke-omlydt parallelform indgår I højde navnet Skankelbanke i Hostrup s., Skads h. Ribe a. Jfr. gårdnavnet Skank i Sevel s., Ginding h. (p. 241).”.


Kildeform:
EB 1683 Rollum klinch; MK 1799 (1816) Röllemsiig Klink; I 1921-22 Rolands-Klink, [Rolmklink]

Tolkning:
Sammensat af stednavnet Røllemsig, se dette, og subst. klinke 'led, lukkemekanismen til en dør' eller 'dobbeltbrændte sten til brolægning af veje'.


Kildeform:
EB 1683 i Rollumseichb.; MK 1799 (1816) Röllemsiig Blocke

Tolkning:
Sammensat af stednavnet Røllemsig, se dette, og flertal af subst. blok 'agerstykke'.


Kildeform:
MK 1799 (1816) Röllemsiig Foel; I 1921-22 Rolandsigs Forter, [Rolmsig-fuet]; I 1956 [H9clEÙBsi;¾ HfûZdEr]

Tolkning:
Sammensat af stednavnet Røllemsig, se dette, og flertal af subst. forte 'lokal vej, kreaturvej'.


Tolkning:
Sammensat af komp. adj. sønder og bestemt flertal af subst. eng 'græsområde med fugtig jordbund'.


Tolkning:
Sammensat af subst. vejle 'vadested' og flertal af subst. eng 'græsområde med fugtig jordbund'.


Tolkning:
Sammensat af genitiv af mandsnavnet Villads og subst. holm 'en lille, ofte ubeboet ø; højtliggende areal omgivet af lavt, fugtigt terræn'.


Kildeform:
PrI 1638 (I 151) kong Hansis pytt; MK 1799 (1816) Kong Hanses [Hul]; Guide, Gst Kong Hanses Hul; I 1956 [koN hanZsEs hwol].

Tolkning:
Denne lokalitet er ligesom som stednavnenr. 17, ovenfor, udpeget som stedet for Kong Hans’ fald fra hesten.


Kildeform:
EB 1683 Aschholm, Asckholm; MK 1799 (1816) Askholm; I 1921-22 Askholm Sø, [Aaskhwolm]; I 1956 Askholm Sø, [HÅ;skBhwolZm HsÒ+]

Tolkning:
Sammensat af træbetegnelsen ask og subst. holm 'lille ø, forhøjning i lavtliggende område'.


Tolkning:
Sidsteleddet er flertal af subst. brink 'bakkeskråning, skrænt, flod- å- eller fjordskrænt', om førsteled, se Askholm ovenfor.


Tolkning:
Sidsteleddet er subst. made 'lavtliggende landstrækning, eng', om førsteled, se Askholm ovenfor.


Kildeform:
EB 1683 Westerkier; MK 1799 (1816) Vester Kjer; I 1921-22 Westerkjær; I 1956 [HvæstEBkjæ7Z]

Tolkning:
Sammensat af komp. adj. vester og subst. kær 'lille, tilvokset sø; mose'.


Tolkning:
Sammensat af stednavnet Langskifte, se stednavnenr. 237 og subst. klinke 'led, lukkemekanismen til en dør' eller 'dobbeltbrændte sten til brolægning af veje'.


Kildeform:
EB 1683 Langschiffter; MK 1799 (1816) Lang Skifter


Kildeform:
EB 1683 Munch eng; MK 1799 (1816) Munke Engene

Tolkning:
Sammensat af flertal af subst. munk og bestemt flertal af subst. eng 'græsområde med fugtig
 jordbund'. stednavnet antyder, med sin beliggenhed i forhold til middelalderbroen (1105-) over Skjern Å, en kobling til bygherren, evt. en ejer af broen over Skjern Å, nemlig Ribe Domkapitel eller et klosteri i f.eks. Ribe. – Asger Mø skænker i 1300-tallet gods til vedligehold af en spang over Skjern Å (Ribe Oldemor)).


Tolkning:
Antagelig sammensat af en lokal jysk variant af adj. nørre og subst. dige


Tolkning:
Sammensat af stednavnet Åsholt, se dette, og subst. eng 'græsområde med fugtig jordbund'.


Tolkning:
Sammensat af komp. adj. øster og subst. flod 'opstemmet vand, stor å, oversvømmelse'.


Kildeform:
EB 1683 paa Aasholt; MK 1799 (1816) Aasholt.

Tolkning:
Sidsteleddet er subst. holt 'lille skov', forleddet er enten subst. ås 'langstragt højdedrag' eller sekundær genitiv af subst. å.


Kildeform:
I 1921-22 [Åskhwolm Enge]; I 1956 [HÅ;skBhwolZm HæN;]

Tolkning:
Sidsteleddet er flertal af subst. eng 'græsområde med fugtig jordbund', om førsteled, se Askholm ovenfor.


Kildeform:
I 1921-22 Wester-Söndereng; I 1956 [HvæstE HsøÙE7BæNZ]

Tolkning:
Sammensat af komp. adj. vester og stednavnet Søndereng, se under Sønderengene..


Kildeform:
I 1921-22 [Hwolmsaand]; I 1956 [HhwolZm BsÅ;Ù]

Tolkning:
Sammensat af subst. holm 'en lille, ofte ubeboet ø; højtliggende areal omgivet af lavt, fugtigt terræn' og subst. sande 'sandet område'.


Kildeform:
I 1921-22 Klægpöttene; I 1956 [æ Hklæ;¾BpÒtEr]

Tolkning:
Sammensat af adj. klæg 'klæbrigt jord' og flertal af subst. pyt 'lille vandsamling'. Indberetning 1921-22 "Nu delvis Eng til Høslæt".


Tolkning:
Sammensat af fuglebetegnelsen krage og subst. grøft.


Kildeform:
I 1921-22 [Lykkegrov]; I 1956 [æ HløZkBg9o+f]

Tolkning:
Sammensat af subst. løkke 'indhegning' og bestemt form af subst. grøft. Indberetning 1921-22: "Nu delvis tilgroet som Eng".


Kildeform:
EB 1683 Rørkier; I 1921-22 Rörkjær; I 1956 [H9Ø7BkJæ]

Tolkning:
Sammensat af plantebetegnelsen rør 'tagrør' og subst. kær 'lille, tilvokset sø; mose'.


Kildeform:
I 1921-22 Eng-Skifter; I 1956 [HæN; BskywZtEr]

Tolkning:
Sammensat af subst. dal og flertal af subst. skifte 'del af et jordstykke'.


Kildeform:
I 1921-22 Mitterö-Knolde; I 1956 [HmiÍZdE7ø+ HknÅÍ;]

Tolkning:
Sammensat af stednavnet Midterø (sammensat af adv. midt og subst. ø) og flertal af subst. knold.


Kildeform:
MK 1799 (1816) Store Svellinggrovt Enge; I 1921-22 Woldgröfts-Enge, [Swoldengrøfs-Enge]; I 1956 [HswÅÍ;g9o;vsBæN;]

Tolkning:
Førsteleddet er stednavnet Svellinggrøft , se dette, sidsteleddet er flertal af subst. eng 'græsområde med fugtig jordbund'.


Kildeform:
I 1921-22 Nylykke Enge; I 1956 [HnøJZBløZk]

Tolkning:
Sammensat af stednavnet Nyløkke, se dette, og flertal af subst. eng 'græsområde med fugtig jordbund'.


Kildeform:
PrI 1638 Kurbeck [var. Kierbeck]; MB 1683 Kiere Bech, Kierre Bech, Kiære Bech; Guide 1911, Gst 1946 Kærbæk, I 1921-22 Korbæk; I 1956 [ko7Hbæk]

Tolkning:
Sammensat af stednavnet Korre, se under denne i Tarm bys ejerlav, og subst. bæk 'vandløb'. Jfr. dog DSÅ  4, s. 254, under Kærbæk.


Tolkning:
Sammensat af stednavnet Korre, se under denne i Tarm bys ejerlav, og subst. eng 'græsområde med fugtig jordbund'. Jfr. dog DSÅ  4, s. 254, under Kærbæk.


Kildeform:
I 1921-22 [Ballehaal]; I 1956 [HbalEBhÅ;l]

Tolkning:
Sammensat af subst. balle, glda. balgh, 'jævnt stigende forhøjning i landskabet' og subst. hale 'smalt, indsnævrende langstrakt jordstykke eller terrænformation.


Kildeform:
I 1921-22 [Peierskrog]; I 1956 [Hpe6ZEsBk9o+¾]

Tolkning:
Sammensat af genitiv af mandsnavnet Peder og subst. krog. Kan, pga. nærheden til Perskrog, stednavnenr. 208, være samme lokalitet som denne.


Kildeform:
I 1921-22 Skideneng; I 1956 [Hski6EnBæNZ]

Tolkning:
Sammensat af adj. skiden 'snavset, ildelugtende' og subst. eng 'græsområde med fugtig jordbund'.


Kildeform:
EB 1683 Jael eng; I 1921-22 Jaaleng; I 1956 [HJÅ;lBæNZ]

Tolkning:
Velsagtens sammensat af subst. hjald 'forhøjning, (tørre)stillads, høstænge' og subst. eng 'græsområde med fugtig jordbund'. Der har muligvis været et stænge til tørring af hø på engen.


Kildeform:
EB 1683 Elklinck; MK 1799 (1816) Elklink; I 1921-22 Elklink

Tolkning:
Antagelig sammensat af træbetegnelsen el og subst. klinke 'led, lukkemekanismen til en dør' eller 'dobbeltbrændte sten til brolægning af veje'.


Kildeform:
MK 1799 (1816) Svellingrovt Toete; I 1921-22 Woldgröftsfoter, [Swoldengrövtfuet]; I 1956 [HswÅÍg9o;vsBfuZdEr]

Tolkning:
Førsteleddet er stednavnet Svellinggrøft, se dette, sidsteleddet er subst. forte 'lokal vej'.


Tolkning:
Sammensat af stednavnet Kohat, se dette, og subst. vej.


Kildeform:
I 1921-22 Jörgen Wejmands Knold; I 1956 [Jø7En HvæJ;BmaÙs knÅÍZ]

Tolkning:
Sammensat af genitiv af personnavnet Jørgen Vejmand og subst. knold 'lille forhøjning'.


Kildeform:
I 1921-22 Rolandsig, [Rolmsig]; I 1956 [9clEÙBsi+¾]

Tolkning:
Muligvis sammensat af et stednavn *Røllum (i så fald, som antaget i DS IV, s. 66 og DS VI, s. 410, sammensat af træbetegnelsen rylle 'ung avnbøg' og subst. holm 'en lille, ofte ubeboet ø; højtliggende areal omgivet af lavt, fugtigt terræn') og subst. sig 'lav engstrækning, oversvømmet om vinteren'.


Kildeform:
MB 1683 Bygtofte Fald; MK 1799 (1816) Bytofter; I 1921-22 Bytoft; I 1956 [HbyBtÅwt]

Tolkning:
Efter ældste kildeform at dømme er forleddet plantebetegnelsen byg, men iflg. kildeformen fra MK og for Bytoft Ender (se dette), kan der alternativt være tale om subst. by 'landsby, samling af huse'. Om sidsteleddet, flertal af subst. toft, se indl. 17 2.2, s. xxxix.


Kildeform:
I 1921-22 Øster Tyrholm; I 1956 [østE Hty;7BhwolZm]

Tolkning:
Sammensat af komp. adj. øster og stednavnet Tyreholm, se dette.


Kildeform:
I 1921-22 Blankmosehøj, [Blankmushyv]; I 1956 [HblaNZkmûsBhywZ]

Tolkning:
Sidsteleddet er subst. høj; om førsteleddet se Blankmoseagre. Indberetning 1921-22: "Sagnet fortæller at der i sin Tid har været særlig Uro i Højen, og hvor der i sin Tid skal være gjort Forsøg paa at hæve en skjult Skat, har senere været benyttet bag en Skydebane for at  opfange Kuglerne. Nu tilplantet."


Kildeform:
I 1921-22 Aalbjerge, [Olbjerre]; I 1956 [Ho;lBbjæ7E]

Tolkning:
Sammensat af det glda. subst. *āl, jysk ål, 'fure, vandrende' og subst. bjerg 'højdedrag, forhøjning'.


Kildeform:
MK 1799 (1816) Aarbjerg Flod; I 1921-22 Aalbjergflod, [Olbjerreflue]; I 1956 [Ho;lBbjæ7E Hflû+E]

Tolkning:
Sammensat af stednavnet Ålbjerge, se dette, og subst. flod ''.


Kildeform:
I 1921-22 Sorteflod, [Swotflue]; I 1956 [HswÅZt Bflû+E]

Tolkning:
Sammentsat af adj. sort og subst. flod 'opstemmet vand, stor å, oversvømmelse'. Angiver antagelig lokalitetens udseende.


Kildeform:
I 1921-22 Rörflod, [Rörflue]; I 1956 [H9Ø;7Bflû+E]

Tolkning:
Sammensat af plantebetegnelsen rør 'tagrør' og subst. flod 'opstemmet vand, stor å, oversvømmelse'.


Kildeform:
I 1921-22 Storflod, [Storflue]; I 1956 [Hstû;EBflû+E]

Tolkning:
Sammentsat af adj. stor og subst. flod 'opstemmet vand, stor å, oversvømmelse'. Angiver antagelig områdets udseende.


Tolkning:
Er muligvis en forvansket form af stednavnet Vindeskov, se under Vindeskov Mose. Der kan evt. også være tale om et sammenligningsnavn dannet til et *vindelsko 'skæv sko, forvredet sko'. Dog er dette ord ikke belagt i hverken dansk eller i nogen jysk dialekt.


Kildeform:
I 1921-22 Laust Poulsens Toft, [-Tovt]; I 1956 [laûst HpcwlsEns BtÅwt]

Tolkning:
Sammensat af genitiv af personnavnet Laust Poulsen og subst. toft 'areal som hver gård rådede over i landsbyen før udskiftningen'.


Kildeform:
I 1921-22 Kloster-Toft, [-Tovt]; I 1956 [HklcstErBtÅwt]

Tolkning:
Sammensat af subst. kloster og subst. toft 'areal som hver gård rådede over i landsbyen før udskiftningen'.


Kildeform:
I 1921-22 Helmiöplet, [Helmusplet]; I 1956 [Hhæl;mosBplat]

Tolkning:
Sammensat af dyrebetegnelsen jysk helmis 'gammel, mager, udslidt hest' og subst. plet 'et lille stykke land eller jord'. Måske et sted hvor man har begravet døde heste.


Kildeform:
I 1921-22 Bundgaardmose, [-mues]; I 1956 [HboÙ;goBmû;Es]

Tolkning:
Sidsteleddet ser subst. mose 'sumpet landområde', om forleddet, se Bundgård.


Tolkning:
Sammensat af dyrebetegnelsen lam og subst. dal.


Kildeform:
MK 1799 (1816) Kirkedal; I 1921-22 Kirkedal, [Kjerkedal]; I 1956 [HkJe7ZkBdal]

Tolkning:
Sammensat af subst. kirke og subst. dal.


Kildeform:
I 1921-22 Damhul, [Damhwol]; I 1956 [Hdam;Bhwol]

Tolkning:
Sammensat af subst. dal og subst. hul 'lavning i terrænet'. Indberetning 1921-22: "Tidligere Vandmölledam"


Kildeform:
I 1921-22 Mosemandens Hus; I 1956 [æ Hmû;EsBmaÙs Hhû+s]

Tolkning:
Sammensat af genitiv af tilnavnet Mosemanden og subst. hus.


Kildeform:
I 1921-22 Skadekjær, [Skadekjar]; I 1956 [HskÅ;6Bkja+7]

Tolkning:
Sammensat af enten fuglebetegnelsen skade eller subst. glda. skāti 'noget tilspidsende' og subst. kær 'lille, tilvokset sø; mose'.


Tolkning:
Sammensat af genitiv af subst. mand og subst. eng 'græsområde med fugtig jordbund'.


Tolkning:
Sammensat af genitiv af subst. mand og subst. sø.


Tolkning:
Sammensat af genitiv af subst. pande, her anvendt om en pandeligende terrænformation, og subst. vad 'vadested'.


Tolkning:
Sammensat af subst. pande, her anvendt om en pandeligende terrænformation, og subst. eng 'græsområde med fugtig jordbund'.


Kildeform:
I 1921-22 Tarm Østerhede; I 1956 [Hta7Zm HøstEBhi;E]

Tolkning:
Sammensat af stednavnet Tarm, se dette, og stednavnet Østerhede (sammensat af komp. adj. øster og subst. hede).


Kildeform:
I 1921-22 Galjehøj, [Gallehyv]; I 1956 [galEHhywZ]

Tolkning:
Dannet af det sammensatte subst. galgehøj 'høj hvorpå der står en galge'.


Kildeform:
I 1921-22 Tinghøje, [Tinghyv]; I 1956 [HteN;BhywZ]

Tolkning:
Dannet af flertal af subst. tinghøj 'høj, hvor der har været, eller hvor der antages at have været afholdt ting'.


Kildeform:
I 1921-22 Andehøj, [Aandhyv]; I 1956 [HÅ;ÙBhywZ]

Tolkning:
Sammensat af fuglebetegnelsen and og subst. høj.


Kildeform:
I 1921-22 Tudmose; I 1956 [Htû;E6Bmû;Es]

Tolkning:
Sidsteleddet er subst. mose 'sumpet landområde'; førsteleddet er verbet tude.


Kildeform:
I 1921-22 Olestoft, [Wollestowt]; I 1956 [HwolEsBtÅwt]

Tolkning:
Nyere navn, sammensat af mandsnavnet Ole, jy. Wolle, og subst. toft 'areal som hver gård rådede over i landsbyen før udskiftningen'.


Kildeform:
Gst Grønsig; I 1921-22 Grönsig; I 1956 [Hg9Øn;Bsi+¾]

Tolkning:
Sammensat af adj. grøn og subst. sig 'fugtig engstrækning, oversvømmet om vinteren'.


Kildeform:
EB 1683 i Wimmelschaffte; I 1921-22 Wimmelskaft; I 1956 [HwemElBskawt]

Tolkning:
Dannet af det sammensatte subst. vimmelskaft 'bordsving'. Sigter antagelig til lokalitetens vinkelagtige form.


Kildeform:
I 1921-22 Østerkjær, [Østerkjar]; I 1956 [HøstEBkJa+7]


Kildeform:
MB 1683 Kiebierre Agre; EB 1683 ved Keberg; I 1921-22 Kibjerg; I 1956 [HkiBbJæ7ZE]

Tolkning:
Sikkert sammensat af dyrebetegnelsen kid og subst. bjerg 'bakke'.


Kildeform:
I 1921-22 Sortemose, [Swotmues]; I 1956 [HswÅZtBmû;Es]

Tolkning:
Sammentsat af adj. sort og subst. mose 'sumpet landområde'.


Kildeform:
EB 1683 i Fel, i Feller; I 1921-22 Fælled; I 1956 [fælE]

Tolkning:
Dannet af substantivet fælled 'areal til landsbyboernes fælles anvendelse'.


Kildeform:
EB 1683 Moßeng; I 1921-22 Moseeng, [Mueseng]; I 1956 [Hmû;EsBæNZ]

Tolkning:
Sammensat af subst. mose 'sumpet landområde' og subst. eng 'græsområde med fugtig jordbund'.


Tolkning:
Antagelig dannet til det jy. dialektord pregel 'syl', her anvendt topografisk.


Kildeform:
I 1921-22 Poulsbæk, [Polsbæk]; I 1956 [HpowZElsBbæk]

Tolkning:
Sammensat af genitiv af mandsnavnet Povl og subst. bæk 'vandløb'. Indberetning 1921-22: "Vandløb"


Kildeform:
I 1921-22 Baunhøj, [Baunhyv]; I 1956 [Hbaw;nBhywZ]

Tolkning:
Dannet af subst. bavnehøj 'forhøjning hvorpå der stod et bål der tændtes som signal, fx i krigstilfælde'. Er vistnok ikke den samme som den bavnehøj i Forsum, der skulle være placeret mellem gårdene Vestergård, stednavnenr. 61, og Bakkely, stednavnenr. 49,


Tolkning:
Antagelig samme navn som Nållund, se dette.


Kildeform:
I 1921-22 Stakkeagre, [Stakauer]; I 1956 [HstaZkBawE7]

Tolkning:
Sammensat af adj. stakket 'kort' og flertal af subst. ager 'mark, dyrket jord'. Indberetning 1921-22: "betyder 'korte Agre'".


Kildeform:
I 1921-22 Höjagre, [Hyver]; I 1956 [Hhyw;BawE7]

Tolkning:
Sammensat af subst. høj og flertal af subst. ager 'mark, dyrket jord'.


Tolkning:
Forleddet er flertal af subst. bæk 'vandløb'; efterleddet subst. sig 'fugtig lavning, hvor der står vand om vinteren'.


Tolkning:
Sammensat af subst. dam og subst. hale, glda. hali, der i stednavne anvendes om ’langsmalende terrænformationer'.


Kildeform:
I 1913 [HnU;7EnBda½]; I 1921-22 Nörn¤ddal; I 1956 Nøttilddal

Tolkning:
Sidsteleddet er subst. dal; førsteleddet er et oprindeligt stednavn, et nu forsvundent Nærild i Lyne sogn, sydøst for denne lokalitet. jf. DS 17.2.2., s. 571. Navnet Nærild er ikke blevet tolket tilfredsstillende.


Kildeform:
I 1921-22 Bötmose, [Bötmos]; I 1956 [HbØZtBmû;Es]

Tolkning:
Førsteleddet er sandsynligvis subst. bøtte 'rundt (træ)kar', muligvis anvendt sammenlignende? Sidsteleddet er subst. mose 'sumpet landområde'.


Tolkning:
Antagelig bestemt form af subst. jy. høl, variantform af standarddansk hul.


Tolkning:
Af samme oprindelse som jy. vb. skave 'at afskrælle smålyng'. DS 17, 1, s. 170: "Anvendes oftest om heder, enge og moser og synes at være anvendt om særlig ufrugtbaqre jorder med ringe græsvækst."


Kildeform:
I 1921-22 Fælleds Skolemose; I 1956 [fælZEs Hskû;ElBmû;Es]

Tolkning:
Navnet henviser til den i fællesskab holdte del af Skolemosen.


Kildeform:
I 1921-22 Metteshul, [Metteshwol]; I 1956 [HmæZdEsBhwol]

Tolkning:
Sammensat af genitiv af kvindenavnet Mette og subst. hul.


Tolkning:
Sammensat af stednavnet Bavnbæk og flertal af subst. gård.


Kildeform:
PA 1909 Sønderby/Tarm Søn- I derby; Trap4 Tarm Sønderby; Gst Sønderby; I 1956 [HsøÙEBbøJZ]

Tolkning:
Sammensat af komp. adj. sønder og subst. by.


Tolkning:
Sammensat af adj. ny og et stednavn Gadegård. Et nyere gårdnavn


Tolkning:
Antagelig sammensat af subst. bonde og gård, eller evt. et navn opkaldt efter de talrige Bundgårde i området: (jfr. DS 17, s. 204, 301, 366, 372, 405, 527, 530).


Kildeform:
I 1913 [Hb9òsbØ½ k9oU+E7]; I 1956 [b9o;sbØl k9owZ]

Tolkning:
Sidsteleddet er subst. kro, om forleddet se Brosbøl.


Tolkning:
Sammensat af subst. bakke og subst. gård.


Kildeform:
MK 1799 (1816) Skjern Aae; I 1913 [sgjan Ho+]

Tolkning:
Sammensat af stednavnet Skjern, se DS 17 1, s. 16, og subst. å 'større naturligt vandløb'.


Tolkning:
Svært tolkeligt navn. Førsteleddet er uvist, formelt mulig er genitiv af subst. hel 'døden, dødsriget' og subst. ager 'mark, dyrket jord'. Ikke beliggende i Egvad sogn.


Tolkning:
Sammensat af subst. kors og subst. høj. Ikke beliggende i Egvad sogn.


Tolkning:
Førsteleddet er stednavnet Stovstrup, se DS 17 2.2, s. 580, sidsteleddet er subst. hede.


Tolkning:
Sammensat af stednavnet Tarm, se dette, og subst. hede. Står anført i DS 17.2,2 s. 593 under Østermark.


Tolkning:
Sidsteleddet er flertal af subst. ager 'mark, dyrket jord'; førsteleddet er subst. vinge, der i marknavne findes anvendt om vingeformede agerstykker.


Tolkning:
Sammensat af stednavnet Krages, se dette, og stednavet Stakkede Agre (sammensat af adj. stakket 'kort' og flertal af subst. ager 'mark, dyrket jord').


Kildeform:
MB 1683 Høye Hiellings Tegt, Hielund Tegt

Tolkning:
Sammensat af stednavnet Hedeland (sammensat af subst. hede og lund) og subst. tægt. Samme lokalitet som Høje Hellings Tægt.


Tolkning:
Sammensat af genitiv af stednavnet Høje Helling (måske sammensat af subst. hede og subst. eng 'græsområde med fugtig jordbund'?) og subst. tægt. Ordet høje indgår her som reciprokerende element i forhold til lav i Lavhellings Tægt. Samme lokalitet som Hedelund Tægt


Tolkning:
Muligvis samme forled som i Gredsbøl, se dette. Efterleddet er sig 'fugtig engstrækning, oversvømmet om vinteren'.


Tolkning:
Sammensat af adj. lang og flertal af subst. ager 'mark, dyrket jord'.


Tolkning:
Førsteleddet er adj. sønder. Om Sjælsbøl, se under Sjælsbøl Agre. NB kildeformen for stednavnenr. 355.


Tolkning:
Førsteleddet er adj. nørre. Om Sjælsbøl, se under Sjælsbøl Agre.


Tolkning:
Sammensat af subst. spang 'gangbro' og bestemt flertal af subst. ager 'mark, dyrket jord'.


Tolkning:
Dannet af bestemt flertal af subst. mede 'afskåret stykke, eng'.


Kildeform:
MK 1799 (1816) Bövervig Enge; I 1921-22 Bövervig-Eng, [Böwervig-Eng]; I 1956 [HbØwErBvi;¾ HæNZ]

Tolkning:
Sammensat af stednavnet Bøvervig, se dette, og subst. eng 'græsområde med fugtig jordbund'.


Tolkning:
Sammensat af stednavnet Hønerøgel, se dette, og flertal af subst. ager 'mark, dyrket jord'.


Tolkning:
Sammensat af dyrebetegnelsen kat og bestemt flertal af subst. mede, glda. meta 'afskåret stykke, eng'.


Tolkning:
Sammensat af stednavnet Hedeland (sammensat af subst. hede og land) og subst. tægt. NB. Samme lokalitet som Lave Højland, stednavnenr. 167.


Tolkning:
Sidsteleddet er subst. tægt; førsteleddet er et stednavn Balleager (sammensat af subst. balle, glda. balgh, 'jævnt stigende forhøjning i landskabet' og subst. ager 'mark, dyrket jord').


Tolkning:
Sammensat af et komp. adj. nørre og flertal af subst. vang 'dyrket agerjord'.


Tolkning:
Sammensat af genitiv af subst. grav 'gravet rende eller hul' og subst. fald 'samling af agre'.


Tolkning:
Sammensat af et stednavn Tofteagre (sammensat af subst. toft 'areal som hver gård rådede over i landsbyen før udskiftningen' og flertal af subst. ager 'mark, dyrket jord') og subst. fald.


Tolkning:
Usikker tolkning, første del af forleddet usikkert; sidste del af forleddet er muligvis subst. mede, glda. meta 'afskåret stykke, eng'. Efterleddet er subst. fald 'samling af agre'.


Tolkning:
Sammensat af sandsynligvis subst. klinge 'dæmning i en grøft' og flertal af subst. bjerg 'bakke, højdedrag'.


Tolkning:
Sammensat af stednavnet Langfald (sammensat af adj. lang og subst. fald 'samling af agre') og flertal af subst. ager 'mark, dyrket jord'.


Tolkning:
Sammensat af stednavnet Gammeljord og subst. fald 'samling af agre'.


Tolkning:
Usikker tolkning, muligvis subst. gærde og flertal af subst. ager 'mark, dyrket jord', I så fald at sammenstille med Gærdeagre, stednavnenr. 267.


Kildeform:
PrI 1638 Kieldbeck; MB 1683 Kielbæck, Kellbegmoeße, Kieldbeches moeße; Kelbeg Tofft; M 1688; Kolbech; KronSk 20/1 1710 Kølbeck; VSKOrig 1795 Kielbek.

Tolkning:
Forsvunden bebyggelse. DS 17 2.2, s. 569: ”Forleddet er snarest subst. kilde, glda. kælda 'lille vandløb el. udspring med grund- el. smeltevand'. Navnet refererer antagelig til en lille bæk med udløb i Gråhede Bæk. Ved dens udspring ligger gården Kilde (I 1925 Kildegaarden; Gst Kilde), Belæggene fra 1688 og 1710 henføres i DSÅ IV 147 til Koldbæk, et ældre navn på Tarm Møllebæk i skellet mellem Egvad og Lønborg s., men hører sandsynligvis til Keldbæk. Både Kølbæk og især Koldbæk er vandløbsnavne med stor udbredelse. Medens 1688-formen snarest beror på fejllæsning af forlægget, MB 1683, skal Kølbeck i 1710 muligvis opfattes som alternativt navn. Jfr. Kølbæk i Sunds s., Hammerum h. (p. 289).” NB. Bemærk omtalen i MB 1683 : "item et øde Boel kaldis Kielbæck", "ligger nord for byen", dvs. Foersum by. Anført som gård på VSKOrig 1795. Den moderne gård Kildegård, stednavnenr. 43, er muligvis placeret hvor Kelbæk tidligere lå.


Tolkning:
Sammensat af subst. mose 'sumpet landområde' og subst. tægt.


Tolkning:
Sammensat af subst.  jy. røgel 'langstrakt forhøjning, dynge, hob, den højeste og midterste del af ageren' og subst. tægt.


Tolkning:
Sammensat af stednavnet Vesterager (sammensat af komp. adj. vester og subst. ager 'mark, dyrket jord') og subst. tægt.


Tolkning:
Sammensat af stednavnet Nørre Sandager (sammensat komp. adj. nørre og stednavnet Sandager (sammensat af subst. sand og subst. ager 'mark, dyrket jord')) og subst. tægt.


Tolkning:
Sammensat af komp. adj. øster og stednavnet Sandager Tægt (sammensat af stednavnet Sandager (sammensat af subst. sand og ager 'mark, dyrket jord') og subst. tægt.


Tolkning:
Sammensat af subst. brink 'bakkeskråning, skrænt, flod- å- eller fjordskrænt' og flertal af subst. ager 'mark, dyrket jord'.


Tolkning:
Sammensat af et stednavn Nørreager (sammensat komp. adj. nørre og flertal af subst. ager 'mark, dyrket jord') og subst. tægt.


Tolkning:
Sammensat af et stednavn Novang (sammensat af glda. subst. *nō 'kar, trug og og subst. vang 'dyrket agerjord') og flertal af subst. ager 'mark, dyrket jord'.


Tolkning:
Sammensat af ænyda. skak 'noget på skrå, noget skråt' og flertal af subst. ager 'mark, dyrket jord'


Tolkning:
Sammensat af et stednavn, Smørvang (sammensat af subst. smør, her i betydningen noget frugtbart, og vang 'dyrket agerjord'), og flertal af subst. ager 'mark, dyrket jord'.


Tolkning:
Sammensat af stednavnet Lillevang (sammensat af adj. lille og subst. vang 'dyrket agerjord') og flertal af subst. ager 'mark, dyrket jord'.


Tolkning:
Forleddet er subst. bæk 'vandløb'; efterleddet flertal af subst. ager 'mark, dyrket jord'.


Tolkning:
Sammensat af stednavnet Hebjerg (sammensat af subst. hede og bjerg 'bakke') og flertal af subst. ager 'mark, dyrket jord'.


Tolkning:
Hvis et stednavn, dannet til subst. skvatmølle 'primitiv mølle med vandretliggende hjul'. Møllen er sandsynligvis identisk med Foersum Mølle. Termen skvatmølle refererer mølleteknologisk og skattemæssigt antagelig til en vandmølle, der kun kan køre en del af året, og dermed ikke til en mølle med vandretliggende hjul. Alle hidtidige fund af tidlige vandmølledele i Vestjylland kan henføres møller med lodret vandhjul. jf Kim Clausen og Torben Egeberg Hansen: Vandmøller i Skjern og Egvad Kommuner.


Kildeform:
11/3 1462 Tharm mølle; MB 1683 Tarums Vandmølle; VSKOrig 1795 Tarmmölle.


Kildeform:
MB 1683 Egwad Sogens Annex Prestegaard; VSKOrig 1795 Annexgrd.

Tolkning:
Dannet til det sammensatte subst. annekspræstegård 'gård i annekssogn, hvis indtægter går til præsten'. Samme lokalitet som Kirkegård, stednavnenr. 41.


Tolkning:
Sammensat af stednavnet Åsnep (sammensat subst. å 'større naturligt vandløb' og snep, variantform af snip 'lille, spidst stykke', 'flig, hjørne') og subst. klinke 'langt, smalt jordstykke'.


